Paieška archyve atlikta pagal tokius paieškos parametrus:
Rubrika: „Visos rubrikos“
Autorius: Ugnius Antanavičius
Tipas: Visi įrašai
Laikotarpis: Nuo 2019-01-01 iki 2019-12-31
Rikiavimas: Pagal komentarų kiekį
Norėdami lengviau surasti dominantį įrašą, naudokitės archyvo rikiavimo ir rūšiavimo funkcijomis arba keiskite paieškos parametrus
Straipsniai, kuriuos parašė Ugnius Antanavičius
|
||||
Archyvo rikiavimo ir rūšiavimo funkcijos
|
||||
|
||||
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Žirgo galva“ ar „zirga galva“ – šį pašaipų latvių apibūdinimą yra girdėjęs daugelis. Tačiau iš kur jis atsirado? Kodėl būtent žirgo galva tapo objektu, didelės dalies lietuvių žodyne siejamu su latvių tauta?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plius trys septyni nulis – kone kiekvienas lietuvis puikiai žino šį kodą, kurį visuomet reikia surinkti skambinant į Lietuvą iš kitos užsienio valstybės. Tačiau kodėl Lietuvos telefono kodas yra būtent +370, o ne koks nors kitas? Atsakymas į šį klausimą slypi Šaltojo karo istorijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarpukario Lietuvoje pasai atrodė kitaip negu dabar. Kadangi savo fotografijas, kurias būtų galima prisegti prie paso, turėjo toli gražu ne kiekvienas, daug didesnis dėmesys buvo skiriamas asmens bruožų aprašymui. Akių, plaukų spalva, ūgis, veido forma – visa tai buvo įrašoma į pasą. Jei asmuo būdavo „raišas“ ar „kuprotas“ – pase atsispindėdavo ir tai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekvieną pavasarį socialinius tinklus užplūsta vilniečių nuotraukos šalia ką tik pražydusių sakurų žiedų. Tačiau sakuros – ne vienintelis labai neįprastas Lietuvos klimatui augalas, kada nors puošęs Vilnių. Kadaise Vilniaus viešosiose erdvėse buvo galima išvysti netgi keliolika... palmių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Antradienį virš dalies Ramiojo vandenyno ir Pietų Amerikos diena trumpam virto naktimi. Šiame pasaulio regione įvyko retas ir įspūdingas gamtos reiškinys – visiškas Saulės užtemimas. Deja, Lietuvoje jo stebėti nebuvo galima – iš žemyninių valstybių Saulės užtemimu džiaugėsi tik dalies Čilės ir Argentinos gyventojai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmadienį Lietuva šventė Jonines. Jonas ir moteriškoji šio vardo forma Janina – vieninteliai vardai Lietuvoje, kurių vardo diena tuo pačiu yra šventė ir laisvadienis, kas lyg ir turėtų rodyti ypatingą šių vardų reikšmę lietuvių kultūrai. Tačiau kiek Jonų ir Janinų yra Lietuvoje? Ir ar šie vardai vis dar yra populiarūs?