Kosmonautikos mokslo kryptys Lietuvoje
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po daugiau nei keturis mėnesius trukusių paruošiamųjų darbų, išskleistos demonstracinės JAV kosmoso agentūros NASA misijos ACS3 palydovo saulės burė. Palydovą sukūrė ir Lietuvoje pagamino „Konsgberg NanoAvionics“. Kompanija į kosmosą jau yra iškėlę 43 palydovus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Molėtų aerodrome įvyko Nacionalinis moksleivių mokomųjų palydovų konkurso „CanSat“ finalas, kuris subūrė net 16 komandų. Jos pristatė savo sukonstruotus palydovus, o pirmąją vietą ir galimybę atstovauti Lietuvą birželio mėnesį Nyderlanduose vyksiančiame tarptautiniame renginyje „Inžinierius vienai dienai“ iškovojo KTU inžinerijos licėjaus komanda „SpaceDroneSat“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sparti technologijų pažanga kasmet leidžia į kosmosą paleisti vis daugiau ir pažangesnių palydovų. Dauguma jų skirti komerciniams telekomunikacijų ar navigacijos tikslams, tačiau nemaža jų dalis yra kariniai. Vis dėlto, palydovai gerokai pagerina mokslinius tyrimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lapkričio 11 d. iš Vandenbergo kosminių pajėgų bazės (Kalifornija, JAV) su „SpaceX“ misija „Transporter 9“ į kosmosą pakilo dar trys kompanijos „NanoAvionics“ sukurti palydovai. Jie atliks skirtingas funkcijas – tyrinės paslaptinguosius kosmoso objektus – juodąsias skyles, neutronines žvaigždes, pulsarus, stebės mūsų planetą ir testuos technologijas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujasis dirbtinis žemės palydovas jau iškeliavo į starto vietą, o netrukus į kelionę leisis ir „LituanicaSat-2“ kūrėjai, vadovaujami vos per 30 metų perkopusio aviacijos inžinieriaus UAB „Nanoavionika“ vadovo Vytenio Buzo – to paties, kuris 2014-aisiais vadovavo vieno iš dviejų pirmųjų lietuviškų palydovų „LituanicaSAT-1“ kosminei misijai. Beje, Lietuva tapo tik antra valstybe po JAV, vienu metu išvedusia į orbitą du „Cubesat“ tipo palydovus ir sėkmingai įvykdžiusia numatytas užduotis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas bendro tarp akinių nuo saulės, pieno mišinių kūdikiams, priešgaisrinių jutiklių, vandens filtrų ir viskoelastinių (angl. memory foam) čiužinių? Tai – tik keli pavyzdžiai, kaip komercializuojamos kosmoso technologijos atranda kelią į kasdienį gyvenimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žaibiškai tobulėjant technologijoms atsiveria nauji keliai gyvybės Raudonojoje planetoje paieškų misijai. Europos kosmoso agentūra (ESA) planuoja antrąją misiją, kurios metu Marse vėl bus ieškoma nežemiškos gyvybės. Ambicingiems kosmoso tyrimams reikalingi inovatyvūs technologiniai sprendimai. Vieną tokių – jutiklį medžiagų testavimui – ESA sukūrė Kauno technologijos universiteto (KTU) mokslininkų komanda.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvos kosmoso technologijų startuolis „NanoAvionics“, paleidęs vieną pirmųjų lietuviškų palydovų „LituanicaSAT-1“ bei baigiantis kurti antrąjį, taikosi į 2,5 mln. eurų investiciją iš ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos „Horizontas 2020“.
|
||