Egzoplanetos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai siūlo naują planetos apibrėžimą, kuris apimtų pasaulius, esančius už Saulės sistemos ribų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Egzoplaneta Kepler 22-b yra 635 šviesmečių atstumu nuo Žemės, o jos masė yra 36 kartus didesnė už Žemės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės paviršius yra padalintas į dideles plokštes, kurios juda taip sukeldamos žemės drebėjimus ir ugnikalnių išsiveržimus. Tačiau kuo unikali yra mūsų planetos geologija?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Du infografikai rodo skirtingų tipų ir dydžių planetas ir jas galima palyginti viena su kita.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Egzoplanetų įvairovė – tiesiog stulbinanti: planetos būna karštos ir šaltos, didelės ir mažos, uolinės ir dujinės. Visgi kai kurių parametrų kombinacijų pasitaiko nedažnai. Viena jų – karštieji neptūnai: Neptūno dydžio (3-8 Žemės spindulių) ir masės (10-80 Žemės masių) planetos, skriejančios labai arti savo žvaigždžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dauguma žinomų egzoplanetų yra labai karštos – tiesiog kuo arčiau žvaigždės skrieja planeta, tuo lengviau ją aptikti. Bet kartais randame ir planetų, kurių temperatūra turėtų būti tinkama skystam vandeniui egzistuoti. Šis kriterijus laikomas labai svarbiu planetos gyvybingumui, nes bent jau žemiškai gyvybei vanduo yra būtinas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugiau nei šimtmetį žmonės ieškojo ateivių civilizacijų kažkur visatoje. Nors iki šiol nieko neradome, mums neblogai sekasi ieškoti egzoplanetų – nuo pirmojo atradimo praėjusio amžiaus 10-ajame dešimtmetyje patvirtinome, kad jų Paukščių take yra daugiau kaip 5 000, rašo „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šimtų keistų, laisvai plūduriuojančių planetų, kurias aptiko Jameso Webbo kosminis teleskopas (JWST), paslaptis gali būti dar labiau priartėjusi prie atskleidimo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Eridė ir Makemakė yra tolimos nykštukinės planetos su neįprastai atsispindinčiu paviršiumi. Viskas dėl to, kad jas dengia jaunas metano ledas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galbūt vadinamieji plokščiažemininkai vis dėlto ne tokie jau ir neteisūs – jie tik pavėlavo keletą milijardų metų. Centrinio Lankašyro universiteto (UCLan) mokslininkai nustatė, kad naujai susiformavusios planetos iš tiesų gali būti plokštesnės formos – ir tik paskui suapvalėti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Planeta K2-18b pastarąjį pusmetį sulaukė daug astronomų dėmesio, mat Jameso Webbo teleskopu gautas jos atmosferos spektras parodė aiškius metano ir anglies dvideginio pėdsakus. Taip pat buvo aptikta vandens garų, o bendrai planetos atmosferoje dominuoja vandenilis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ši uolėta planeta, kuri yra šiek tiek didesnė už Žemę, yra 137 šviesmečių atstumu nuo mūsų.