Raudonosios milžinės
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žvaigždės miršta skirtingu greičiu ir viskas priklauso nuo to, kaip ši mirtis įvyksta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai teigia, kad net po žvaigždės mirties mūsų planeta vėl gali tapti tinkama gyventi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atlikę naujus skaičiavimus ir ištyrę netoliese esančią sistemą, mokslininkai priėjo prie išvados, kad mūsų planeta turi galimybę išvengti besiplečiančios Saulės, tačiau jie nesuteikė jokių garantijų dėl mūsų išlikimo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės sistemos planetos skrieja labai stabiliai – jau milijardus metų nebuvo jokių sukrėtimų, reikšmingai pakeičiančių jų orbitas. Pačioje sistemos pradžioje buvo migracijų, galimai viena ar kelios planetos buvo išsviestos lauk.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvapą gniaužiančios naujos „Chandra“ observatorijos nuotraukos parodė tokius kosminius objektus, kokių dar niekada nematėte.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ne paslaptis, kad kosmosas yra nepaprastai keistas, tačiau kiekvienais metais astronomai atranda naujus keistus objektus ir reiškinius. Nuo ekstremalių egzoplanetų ir žvaigždžių, supermagnetų, ir nepaaiškintų radijo signalų, pateikiame 10 keisčiausių astronominių atradimų, kurie šiais metais sukrėtė mūsų (ir mokslininkų) protus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Baigdamos savo gyvenimus, žvaigždės virsta raudonosiomis milžinėmis. Šiame evoliucijos etape jų spinduliuotė gali suardyti didžiąją dalį žvaigždę supančių asteroidų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žiemą mūsų danguje gražiai šviečia Orionas, o jo petyje matoma ryški raudona žvaigždė Betelgeizė. Bet gruodį astronomai pastebėjo, kad ji ne tokia ryški, kaip įprastai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujametiniai fejerverkai nušviečia dangų. Bet astronominiai fejerverkai – įspūdingesni ir nemokami. Vienas toks rengiamas nelabai toli nuo Žemės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Turbūt visi esame nors akies krašteliu žiūrėję į Saulę, ir geriausiu atveju matėme Saulę užstojantį Mėnulį. Tačiau Saulės teleskopais matome, kad Saulė nėra tiesiog baltas šviesos d
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dujinės planetos, esančios labai arti savo žvaigždžių – vadinamieji „karštieji jupiteriai“ – dažnai yra gerokai didesnės už mūsų Jupiterį ar Saturną, tuo tarpu toli esančios analogiškos planetos yra tokio paties spindulio, kaip Jupiteris.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po kelių milijardų metų mūsų Saulė taps raudonąja milžine, kuri praris mūsų planetą. Tačiau Žemė taps negyvenama planeta žymiai anksčiau. Maždaug po 1 milijardo metų Saulė taps tokia karšta, kad išgarins visus mūsų vandenynus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šitas ne visai taisyklingas apskritimas – žvaigždė. Tiksliau – Betelgeizė, trečia didžiausia žvaigždė mūsų danguje (po Saulės ir Dorado R).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visatoje pilna didžiulių objektų, prieš kuriuos mūsų Žemė atrodo tarsi smėlio grūdelis ant kalno viršūnės. Tam netgi nereikia žvelgti už Saulės sistemos ribų. Kaip pavyzdį galime pasitelkti Jupiterį. Šis milžinas turi net 63 palydovus, iš kurių kai kurie yra didesni nei kitos Saulės sistemos planetos (pavyzdžiui, Ganimedas, kuris yra didesnis už Merkurijų).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
VY Canis Majoris yra raudonoji hipermilžinė žvaigždė, esanti Didžiojo šuns žvaigždyne. Tai yra pati didžiausia ir viena iš šviesiausių žmonijai žinomų žvaigždžių Visatoje.