Saulė
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemę nuolat bombarduoja Saulės įkrautų dalelių srautas, vadinamas Saulės vėju. Ir kaip kaip vėjas aplink lėktuvo sparną ar vanduo aplink laivą, taip ir šie Saulės vėjo srautai sruvena aplink Žemės magnetinį lauką (magnetosferą), suformuodami į Saulę nukreiptoje magnetosferos pusėje savotišką buferį, dar vadinamą „bow shock“ – ir ištempdami jį į „vėjo kojinės“ formą su ilga uodega naktinėje Žemės pusėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės magnetosfera saugo mus nuo Saulės vėjo – energingų elektringų dalelių srauto. Šis srautas nėra visai tolygus; kartais jame atsiranda sutankėjimų arba srautas staiga pagreitėja, o tai sukuria smūgines bangas tolesniuose sluoksniuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Senovėje žmonės tikėjo, kad mūsų planeta yra visko, kas mus supa, centras, ir, laimei, jie klydo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Magnetiniai reiškiniai Saulėje neapsiriboja dėmėmis, protuberantais, žybsniais ir vainikinės masės išmetimais. Kartais elektringų dalelių – protonų, helio ar sunkesnių jonų – srautai, paleisti iš Saulės paviršiaus, gali įgreitėti iki greičių, artimų šviesos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astrofotografas Miguelis Claro vos per kelias sekundes sugebėjo užfiksuoti įspūdingą orbitinės stoties judėjimo vaizdą mūsų žvaigždės fone.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Saulė yra ties reikšmingo įvykio – magnetinio lauko pasikeitimo – riba. Šis reiškinys įvyksta maždaug kas 11 metų ir žymi svarbų Saulės ciklo etapą. Poliariškumo pasikeitimas rodo Saulės aktyvumo maksimumo pusiaukelę, Saulės aktyvumo viršūnę ir perėjimo prie Saulės aktyvumo minimumo pradžią.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės pulsas yra sudėtingas, daugialypis, plakantis įvairiais būdais, įvairiais periodiškumais. Nežinome, kas lemia daugelį šių Saulės širdies ritmų – tačiau nauji atradimai atgaivina ir sustiprina ryšį su Saulės sistemos planetomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugybė procesų mūsų Saulėje, kaip ir kitose žvaigždėse, susiję su magnetiniu lauku. Jis sukuria Saulės dėmes, paleidžia žybsnius ir vainikinės masės išmetimus, kaitina vainiką ir taip toliau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės vėją sudaro energingų dalelių, daugiausiai protonų ir neutronų, srautas. Šimtų kilometrų per sekundę greičiu jis lekia nuo Saulės ir užpildo visą Saulės sistemą. Kartais į vėją išmetami tankesni plazmos burbulai, vadinami vainikinės masės išmetimais (angl. Coronal mass ejection, CME).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusią savaitę Žemę užklupusi geomagnetinė audra sukėlė radijo ryšio ir GPS sutrikimus. Dabar naujame tyrime teigiama, kad ji gali sukelti uraganų bangą, rašo „Daily Mail“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės užtemimą Teksase (JAV) galėjo nustelbti Arlingtono dangumi skriejantis objektas, rašo „Daily Mail“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Balandžio 8 dieną vykusio Saulės užtemimo metu Šiaurės Amerikos žemyno gyventojai galėjo pasigrožėti įspūdingu astronominiu reginiu. Tuo metu, kai Mėnulis praskriejo tarp Žemės ir Saulės, diena trumpam tapo naktimi.