Tarpžvaigždinė erdvė
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tyrimo autoriai teigia, kad vanduo, kurio gausu mūsų planetoje, iš tikrųjų atsirado tarpžvaigždinėje terpėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusią vasarą Harvardo profesorius Avi Loebas teigė, kad mažytės metalinės sferos, rastos vandenyno dugne, atkeliavo iš už mūsų Saulės sistemos ribų. Tačiau nauji tyrimai šį teiginį paneigia, rašo „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Į Žemės atmosferą patekęs neįtikėtinai didelės energijos kosminis spindulys atvedė mokslininkus į aklavietę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai perėmė paslaptingą ir senovinį radijo signalą, sklindantį iš tolimiausių kosmoso vietų – stulbinančius aštuonis milijardus metų, daugiau nei pusę Visatos gyvavimo trukmės, kol galiausiai jis pasiekė Žemę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Holografinė koncepcija galėtų paaiškinti juodųjų skylių paslaptį, tačiau tai nėra taip paprasta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarpgalaktinės erdvės temperatūra yra apie −270 ℃ – tai tik trimis laipsniais aukšiau absoliutaus nulio. Bet yra ir dar šaltesnė vieta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosminės tuštumos užima maždaug 80 % žinomos Visatos tūrio ir ateityje jos atliks neigiamą vaidmenį jos egzistavimo metu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Greičiausiai Oumuamua atkeliavo pas mus iš žvaigždžių sistemos, kurioje gausu sunkiųjų elementų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei naujasis atradimas galės būti pritaikytas žmonėms, kelionės į gilųjį kosmosą bus mažiau problemiškos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuolaikinė kosmologija turi keletą atsakymų į klausimą, kas yra už Visatos ribų – ir nė vieno iš jų dar negalime patikrinti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarpžvaigždinis objektas, kuris šiuo metu skrieja iš mūsų Saulės sistemos, turi visiškai natūralų paaiškinimą, nepaisant jo keistų savybių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinė fizikų komanda sukūrė naują teoriją, kuri leistų objektams skristi greičiau už šviesos greitį – ir nors jie teigia, jog tai iš principo nepažeistų fizikos dėsnių, bet sukeltų reiškinius, kurie verčia susimąstyti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2017 metais aptikome pirmąjį tarpžvaigždinį svečią Saulės sistemoje – `Oumuamua. Po poros metų pro šalį pralėkė tarpžvaigždinė kometa Borisov. Pagal kai kuriuos skaičiavimus, tokių objektų pas mus apsilanko tūkstančiai kasmet, tiesiog dauguma yra pernelyg blyškūs ar skrieja pernelyg toli nuo Saulės, kad galėtume juos aptikti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Harvardo astronomas Avi Loebas, medžiojantis ateivius, vėl grįžta su naujais, dar nerecenzuotais tyrimais. Šį kartą jis kelia kartelę – teigdamas, kad mūsų Saulės sistemoje gali būti keturi kvintilijonai ateivių erdvėlaivių. Kitaip tariant, tai būtų daug daug daug skraidančių lėkščių, juokauja Futurism.com.