Saulės aktyvumas
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės magnetosfera saugo mus nuo Saulės vėjo – energingų elektringų dalelių srauto. Šis srautas nėra visai tolygus; kartais jame atsiranda sutankėjimų arba srautas staiga pagreitėja, o tai sukuria smūgines bangas tolesniuose sluoksniuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Magnetiniai reiškiniai Saulėje neapsiriboja dėmėmis, protuberantais, žybsniais ir vainikinės masės išmetimais. Kartais elektringų dalelių – protonų, helio ar sunkesnių jonų – srautai, paleisti iš Saulės paviršiaus, gali įgreitėti iki greičių, artimų šviesos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės pulsas yra sudėtingas, daugialypis, plakantis įvairiais būdais, įvairiais periodiškumais. Nežinome, kas lemia daugelį šių Saulės širdies ritmų – tačiau nauji atradimai atgaivina ir sustiprina ryšį su Saulės sistemos planetomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės vėją sudaro energingų dalelių, daugiausiai protonų ir neutronų, srautas. Šimtų kilometrų per sekundę greičiu jis lekia nuo Saulės ir užpildo visą Saulės sistemą. Kartais į vėją išmetami tankesni plazmos burbulai, vadinami vainikinės masės išmetimais (angl. Coronal mass ejection, CME).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusią savaitę Žemę užklupusi geomagnetinė audra sukėlė radijo ryšio ir GPS sutrikimus. Dabar naujame tyrime teigiama, kad ji gali sukelti uraganų bangą, rašo „Daily Mail“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1859 m. britų astronomas Richardas Carringtonas Saulės paviršiuje pastebėjo baltos šviesos pliūpsnį. Tai buvo Carringtono įvykis – kaip dabar jį vadina mokslininkai – ir tai yra didžiausia kada nors užfiksuota Saulės audra. Ji buvo susijusi su nepaprastomis pašvaistėmis, kurios buvo matomos danguje netoli ašigalių ir ekvatoriaus. Didžiulis Saulės žybsnis taip pat sukėlė elektros energijos tiekimo sutrikimus nuo Paryžiaus iki Bostono.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulėje nuolatos vyksta įvairaus galingumo žybsniai – trumpi energingos spinduliuotės pliūpsniai. Vieni jų yra „sprogūs“ – kartu su žybsniu įvyksta vainikinės masės (plazmos) išmetimas. Kiti yra „uždaryti“ – plazma nėra išmetama.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės vainikinės masės išmetimai (CME) yra plazmos pliūpsniai, kartais paleidžiami iš vainiko, gaubiančio visą žvaigždę. Žemės link nukreiptas CME gali būti labai pavojingas – pasiekęs planetą, gali pakenkti palydovų darbui ir netgi judėjimui, astronautų sveikatai, o stipresni sutrikdo radijo ryšį, gali sugadinti net ir antžeminę elektroniką ir padidinti vėžinių susirgimų riziką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gigantiška Saulės dėmių grupė AR3576 nuo vieno iki kito krašto tęsiasi daugiau kaip 200 000 kilometrų, ir joje yra bent keturi tamsūs branduoliai, kurių kiekvienas didesnis už Žemę, rašoma svetainėje Spaceweather.com. Dėmių grupė tokia didelė, kad ją nuo Marso paviršiaus užpraėjusią savaitę nufotografavo NASA marsaeigis „Perseverance“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemę užklupo vidutinio stiprumo Saulės audra, tačiau specialistai tikina, kad net tokia gali paveikti mūsų technologijas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės aktyvumas iš tiesų didėja, o tai reiškia, kad daugėja dėmių, vainiko skylių ir net saulės žybsnių. Kol kas stipriausias dabartinio Saulės ciklo žybsnis yra X 2,8 klasės – ir jis yra stipriausias užfiksuotas nuo 2017 m. rugsėjo 10 d., rašo „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės audros yra gana dažnas reiškinys ir dėl jų paprastai nėra ko nerimauti. Tačiau retkarčiais pasitaiko ir didelės audros, kurios gali būti katastrofiškos. Nauji tyrimai atskleidžia, kad tokios audros vyksta dažniau nei manyta, o mes šiuo metu neturime tinkamo aptikimo sistemų tinklo, kuris leistų deramai ištirti tokio dydžio Saulės audras, teigia „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Artimojoje Saulės pusėje atsirado didžiulis Saulės dėmių regionas, kurį sudaro mažiausiai šešios skirtingos Saulės dėmių grupės. Tamsių dėmių „archipelagas“ nerimą keliančiu greičiu skleidžia Saulės audras, o Žemė netrukus atsidurs jų taikinyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulė nuolat žybsi energingų fotonų ir dalelių srautais. Žybsnių dažnis ir stiprumas kinta daugmaž cikliškai, bet yra ir variacijų. Saulės audromis vadinami ypatingai stiprūs išsiveržimai; pataikęs į Žemę toks plazmos srautas sukelia ne tik pašvaistes, bet gali pakenkti elektronikai ir elektros laidams, žmonių sveikatai, o ypač – palydovams ir astronautams.