Užgesusios žvaigždės
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Planetos formuojasi iš dujų ir dulkių diskų. Per kelis ar keliolika milijonų metų diskas išgaruoja, o planetos lieka. Jų gali būti daugiau, nei stabiliai išsitenka sistemoje – taigi, kurį laiką po disko išgaravimo dar tikėtini planetų susidūrimai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Juodosios skylės yra žinomos dėl to, kad praryja viską, kas prie jų prisiartina, ir žvaigždės nėra išimtis. Šiame naujame astronomų atradime matoma, kaip juodoji skylė ryja mirštančią žvaigždę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai žvaigždė sprogsta, astronomai paprastai skuba teleskopus nukreipti sprogimo kryptimi, tikėdamiesi bent akies krašteliu pamatyti sprogimo pėdsakus. Tai yra puikus būdas sužinoti apie novos ar supernovos pasekmes, tačiau apie žvaigždės mirtį sužinoma kur kas mažiau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Išorinius sluoksnius nusimetusi supernova, rodos, išskleidė sparnus – toks vaizdas užfiksuotas kosminiu teleskopu „Hubble“.Planetiškasis ūkas už 2 tūkst. šviesmečių tokią formą įgavo dėl to, kad mirštanti žvaigždė turi kompanionę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paskutinis žvaigždės evoliucijos etapas yra juodoji nykštukė. Tai – ne juodoji skylė ir ne neutroninė žvaigždė. Kadangi neišspinduliuoja nei šviesos, nei šilumos, aptikti šiuos objektus kosminėje erdvėje gali būti ypatingai sunku. Tiesa, yra vienas nedidelis "bet": beveik 14 mlrd. senumo visata yra pernelyg jauna, kad joje būtų užgimusi bent viena juodoji nykštukė. Tačiau jų – bus. Kas gi jos tokios, tos juodosios nykštukės?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mažai tikėtina, kad gyvybė galėtų išgyventi egzoplanetose, skriejančiose aplink vėstančias žvaigždes, tokias kaip baltosios nykštukės, teigiama naujame tyrime. Dėl kintančių šių žvaigždžių gyvybės zonų (atstumo ribų, kuriose gali egzistuoti skystas vanduo ir galbūt gyvybė) bet kokioms gyvybės formoms ilgą laiką ten išlikti būtų sudėtinga, tvirtina tyrėjai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astrofizikai rado negimusių žvaigždžių palaikus – apie tai paskelbta žurnale „Astronomy and Astrophysics“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tamsiosios medžiagos teorija gali būti paneigta: mokslininkai pirmą kartą žvaigždžių spiečiuje atrado nedidelės masės užgesusią žvaigždę. Manoma, kad būtent tokios užgesusios žvaigždės, kurias atrasti ypač sunku dėl ribotų techninių galimybių, gali sudaryti didžiąją dalį visatos masės.
|
||