Klajojančios planetos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Remiantis neseniai atliktu tyrimu, maždaug 1400 AU atstumu nuo Saulės yra maždaug Marso arba Merkurijaus dydžio planeta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarpžvaigždinis objektas, kuris šiuo metu skrieja iš mūsų Saulės sistemos, turi visiškai natūralų paaiškinimą, nepaisant jo keistų savybių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai atrado pirmą stebėjimų istorijoje vienišą planetą, kuri nesisuka aplink jokią žvaigždę ir savarankiškai dreifuoja tarpžvaigždine erdve. Planetos-klajūnės, pavadinimu CFBDSIR2149, atradimą mokslininkai prilygina adatos radimą tūkstančiuose šieno kupetų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Planetomis-klajūnėmis“ vadinamų tarpžvaigždinių planetų mūsų galaktikoje gali būti ne viena, kita, o nepalyginamai daugiau – perpus (50 proc.) daugiau negu įprastų, aplink žvaigždes besisukančių planetų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujausiais tyrimų duomenimis, tarpžvaigždinės planetos (vienišos kosmoso klajūnės be savosios žvaigždės) gyvybei gali būti tikras rojus. Tokie dangaus kūnai dažnai būna beveik nepastebimi, nes yra nepalyginamai blausesni už žvaigždes. Be to, arti jų nėra žvaigždžių, kurios jas apšviestų. Vis tik, kaip rodo naujausio tyrimo duomenys, šiuos pasaulius būtų įmanoma aptikti pagal jų skleidžiamą pašvaisčių švytėjimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujausių tyrimų duomenimis, aktyvius branduolius turinčios Žemės tipo vienišos planetos galėtų būti tinkamos gyvybei, net jei tokios planetos neturėtų savo žvaigždės. Čikagos universiteto astrofizikai Dorijanas Ebotas (Dorian Abbot) ir Erikas Svitzeris (Eric Sswitzer) tokius hipotetinius pasaulius pavadino „planetomis–klajūnėmis“ – bet kokia gyvybės forma tokiame dangaus kūne egzistuotų tarsi galaktikos stepėmis klajojantis vienišas vilkas. Kaip ten bebūtų, pa...
|
||