Erdvėlaiviai su saulės burėmis
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po daugiau nei keturis mėnesius trukusių paruošiamųjų darbų, išskleistos demonstracinės JAV kosmoso agentūros NASA misijos ACS3 palydovo saulės burė. Palydovą sukūrė ir Lietuvoje pagamino „Konsgberg NanoAvionics“. Kompanija į kosmosą jau yra iškėlę 43 palydovus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sėkmingai išskleidus saulės burę, šio įvykio patvirtinimas pasirodė neįprastos nuotraukos pavidalu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiąnakt prasidėjo demonstracinė JAV kosmoso agentūros NASA misija ACS3. Jos pagrindine žvaigžde tapo Lietuvoje „NanoAvionics“ sukurtas palydovas, kuris kosmose išskleis beveik pusės teniso korto dydžio saulės burę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės (arba šviesos) burės yra erdvėlaivių varymo sistema, paremta Saulės šviesos arba elektringų dalelių vėjo atspindėjimu. Nors gaunama stūmos jėga labai menka, sistema turi milžinišką privalumą, lyginant su įprastinėmis: jai visiškai nereikia kuro.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NASA skyrė didelę dotaciją sukurti varomąją sistemą, kuri pasieks tarpžvaigždinę erdvę 7 kartus greičiau nei „Voyager 1“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai gali atrodyti kaip planas, kurį galėjo sugalvoti tik Bondo filmo blogiukas, tačiau dešimtajame dešimtmetyje grupė Rusijos mokslininkų ir inžinierių sugalvojo būdą, kaip nukreipti Saulės šviesą iš kosmoso atgal į Žemę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prireiks tūkstančių metų, kol greičiausias žmonijos erdvėlaivis pasieks net artimiausias žvaigždes. „Breakthrough Initiatives“ buvo tiriama galimybė kelionę sumažinti iki dešimtmečių, potencialiai leidžiant misiją pradėjusiems mokslininkams pamatyti rezultatus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Raketose anksčiau ar vėliau baigiasi kuras, o tai riboja, kaip toli galime nuskrieti. Tačiau dabar išmokę pasikinkyti Saulės vėją, galime tikėtis ištirti tolimą, nežinomą kosmosą
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Planuojamas projektas Breakthrough Starshot turėtų į artimiausią Saulei žvaigždę išsiųsti spiečių mažyčių zondų. Kitos tyrėjų grupės vysto ir daugiau panašių projektų. Vienas svarbus iššūkis, kurį joms reikės įveikti – duomenų gavimas iš zondų. Mažyčius kosmose išsibarsčiusius prietaisus susekti ir užfiksuoti silpnus jų siunčiamus signalus gali būti sudėtinga.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lig Saulės gyvenimo pabaigos dar ne vienas milijardas metų. O kas, jei greta išsivysčiusios civilizacijos apgyvendintos planetos grasina sprogti supernova? Nešti kudašių kiek įkabinant? Bet sp
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2018 m. liepos mėn. Purdue universiteto tyrėjai sukūrė sparčiausiai pasaulyje besisukantį objektą – 60 milijardų apsisukimų per minutę. Skamba įspūdingai, bet tai yra menkniekis, palyginus su nauju rekordu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šviesos burė yra gerai žinoma erdvėlaivių varymo sistemos koncepcija. Didžiulio ploto labai lengva burė atspindi žvaigždės šviesą ir greitėja, kartu tempdama krovinį. Šia idėja remiasi Breakthrough Starshot projektas, kurio tikslas – nusiųsti spiečių mažyčių zondų į Kentauro Proksimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1976 metais astronomas Carlas Saganas apsilankė „Tonight Show“ laidoje ir kartu su vedėju Johnny Carsonu kalbėjosi apie naują būdą keliauti po kosmosą – Saulės bures. Po keturių dešimtmečių pelno nesiekianti organizacija „Planetary Society“ pademonstravo šią technologiją praktiškai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pelno nesiekianti organizacija „Planetary Society“ pastaruoju metu turėjo itin daug darbo. Štai birželio 25 dieną į orbitą sėkmingai buvo iškeltas erdvėlaivis „LightSail 2“, o liepos 24 dieną jis sėkmingai išskleidė ir savo Saulės bures.