Tarpžvaigždinės kosminės misijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Liepos 21 dieną dėl klaidingos komandos, pasiųstos iš Žemės, 19,9 milijardo km atstumu nuo mūsų esančio „Voyager 2“ antena šiek tiek nukrypo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei naujasis atradimas galės būti pritaikytas žmonėms, kelionės į gilųjį kosmosą bus mažiau problemiškos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prireiks tūkstančių metų, kol greičiausias žmonijos erdvėlaivis pasieks net artimiausias žvaigždes. „Breakthrough Initiatives“ buvo tiriama galimybė kelionę sumažinti iki dešimtmečių, potencialiai leidžiant misiją pradėjusiems mokslininkams pamatyti rezultatus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarpžvaigždinės kelionės – tai kiekvieno mūsų viduje tūnančio penkiamečio vaiko fantazija. Taip pat tai yra daugybės mokslinės fantastikos filmų bei serialų pagrindas – drąsiai keliauti ten, kur niekada niekas dar nėra keliavęs.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors atrasta tūkstančiai į Žemę panašių planetų, jas pasiekti turimomis technologijomis yra kol kas neįmanoma. Dėl žmogui sunkiai suvokiamų atstumų kosmose, kelionės net iki artimiausių egzoplanetų, kuriose gali egzistuoti gyvybė, užtruktų tūkstančius metų. Tačiau „Breakthrough Starshot“ projekto iniciatoriai surinko geriausius mokslininkus ir inžinierius pasaulyje tam, kad dar šio amžiaus pabaigoje nuskrietume iki artimiausios Žemei žvaigždės sistemos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmojoje „Naujų namų“ dalyje susipažinome su galimybėmis kolonizuoti Mėnulį, Marsą ir Venerą. Kiekvienas iš šių kūnų kelia savitų iššūkių, bet suteikia ir įdomių galimybių – ir tyrinėti kosmosą, ir vystyti naujas ekonomines iniciatyvas, ir tiesiog tapti daugiaplanete rūšimi. Šįkart susipažinkime su kiek labiau egzotiškomis galimybėmis: kolonijomis didžiųjų planetų palydovuose, asteroiduose, ar apskritai kosminėse stotyse, kurios nepririštos galėtų klajoti nuo planetos prie planetos ar net dar toliau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš trejus metus paskelbto projekto Breakthrough Starshot tikslas – per tris dešimtmečius paleisti spiečių mažyčių zondų, kurie, įgreitinti iki penktadalio šviesos greičio, per dar dvidešimt metų pasiektų artimiausią Saulei žvaigždę Kentauro Proksimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2016 metų pavasarį paskelbtas projektas Breakthrough Starshot, kurio tikslas – dar šiame šimtmetyje nusiųsti spiečių mažyčių zondų iki artimiausios mums žvaigždės Kentauro Proksimos. Keleto gramų masės zondai, įgreitinti lazerio spinduliais, skristų penktadaliu šviesos greičio ir gretimos žvaigždės sistemoje praleistų tik keletą dienų, bet per tą laiką galėtų surinkti daugybę duomenų ir atsiųsti juos mums į Žemę. Kol kas projektas vystomas lėtai, bet nieko kito ir negalima tikėtis – juk misija, švelniai tariant, neeilinė. Ir jos nauda tikrai bus neeilinė – vien pirmosios egzoplanetų nuotraukos iš arti ko vertos. Bet tokios misijos gali būti naudingos ne tik konkrečios egzoplanetos tyrimui – jos gali pasitarnauti ir platesniems astrofizikiniams tyrimams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors šiandien mokslininkai ir inžinieriai ruošia pirmą tarpžvaigždinę misiją, turės praeiti nemažai metų, kol nuo Žemės pakils pirmasis zondas, nukreiptas į kaimyninę žvaigždžių sistemą. Šiandien mokslininkai abejoja, ar pakaks žmonijai kantrybės ir vienybės, rašoma svetainėje „Space.com“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Breakthrough Starshot projekto – zondo skrydžio į artimiausią mums žvaigždę Kentauro Proksimą – komanda praeitą savaitę paskelbė kvietimą siūlyti technologinius sprendimus, kaip būtų galima sukurti reikalingą šviesos burę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Jei nedidelei grupei iš NASA Reaktyvinio judėjimo laboratorijos (Jet Propulsion Laboratory – JPL) Pasadenoje, Kalifornijoje pavyks, per 100-ąsias Apollo 11 misijos – pirmojo pilotuojamo nus
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei jau kada skrisime į kitų žvaigždžių sistemas, ar bent siųsime ten zondus, tai būtų puiku, jei tie zondai prie savo taikinių pabūtų bent keletą metų, o ne praskristų ir nulėktų tolyn. Bet kaip juos sustabdyti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mažiausias pasaulyje kosminis zondas veikia! Projektas „Breakthrough Starshot“, kurio tikslas – nusiųsti spiečių mažyčių zondų į artimiausią Saulei planetinę sistemą Kentauro Alfą/Proksimą, pasiekė pirmųjų šaunių rezultatų: mažiausias kada nors sukurtas zondas sėkmingai veikia ir siunčia signalus iš kosmoso.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Breakthrough Starshot projekto tikslas yra nusiųsti mažyčių zondų flotilę į artimiausią mums žvaigždę Kentauro Proksimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Projektu Breakthrough Starshot tikimasi į artimiausią Saulei žvaigždę - Kentauro Alfos-Proksimos trinarę sistemą - nusiųsti nepilotuojamų mažyčių zondų.