WIMP
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš šimtus milijonų metų po žeme glūdintys mineralai galėjo išsaugoti paslaptingosios materijos pėdsakus. Teliko iki jų prisikasti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Nepaisant <a href="http://www.technologijos.lt/n/mokslas/astronomija_ir_kosmonautika/S-65002/" target="_blank">skeptiškų nuotaikų</a>, tamsiosios materijos paieškos tęsiamos, dalyvaujant ir
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tik skaičiavimais ir teorinėmis išvadomis pagrįsto tamsiosios materijos egzistavimo fizikams niekaip nepavyksta įrodyti eksperimentiškai – paieškos taip užsitęsė, kad jų bendruomenėje jau kaupiasi susierzinimas ir vis dažniau žvalgomasi į alternatyvias teorijas, rašo nature.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš Lawrence Livermore nacionalinės laboratorijos (Lawrence Livermore National Laboratory, LLNL) išvystė naują teoriją, kuri paaiškina kodėl taip vadinama tamsioji medžiaga sėkmingai „išvengia“ tiesioginio jos aptikimo. Be to, šioje teorijoje yra paaiškinamas „trūkstamos“ masės fenomenas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nukaltos visatos kūdikystės žaizdre, jos nematomos, milžiniškos ir gali sudaryti trūkstamą visatos tamsiosios materijos dalį. Tai kaip t
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gali būti, kad mokslininkams pavyko stebėti tamsiosios medžiagos, kuri galbūt sudaro 85 proc. visos mūsų Visatos medžiagos, užuominų. Tiesa, patys specialistai dar neketina skelbti, kad iš tiesų rado tamsiosios medžiagos šaltinį, rašo space.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmones be perstojo veikia tamsioji medžiaga. Jos hipotetinės dalelės susiduria su žmonių kūnais žymiai dažniau, negu buvo manoma iki šiol, maždaug kartą per minutę, sakoma naujausių mokslinių tyrimų ataskaitoje, publikuojamoje svetainėje „arXiv.org“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tamsiosios medžiagos dalelė žmogaus kūną persmelkia vidutiniškai kas minutę, tvirtina teorinės fizikos ekspertai. Tamsioji medžiaga nekliudomai smelkiasi per mūsų organizmus net ir dabar, kai skaitome šią naujieną. Tiesa, kai kurios šios medžiagos dalelės gali sąveikauti su ląstelėse esančiais deguonies ir vandenilio atomų branduoliais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apsnūdusi tamsiosios materijos dalelė galėtų paaiškinti, kodėl visatoje keistai nedaug ličio. Jei idėja pasitvirtins, tai galėtų būti ilgai lauktas laimikis, medžiojant tamsiąją materiją, atsakingą už 80 procentų visatos masės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dabar neramūs laikai beieškant visatos trūkstamos materijos. Iš pirmo žvilgsnio, taip neturėtų būti. Giliai po žeme, keletas eksperimentų lyg ir aptinka tamsiąją medžiagą, iki šiol nematomą, kuri, manoma, sudaro apie 85 % visos visatos masės. Galutinis tamsiosios materijos (TM) aptikimas būtų didžiulis triumfas, tačiau galiausiai visi tyrimų rezultatai ima prieštarauti tarpusavyje ir mokslininkai atsiduria aklavietėse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Brauno universiteto (JAV) fizikai skelbiasi nustatę apatinę tamsiąją medžiagą sudarančių dalelių masės ribą. Ne paslaptis, jog pagal dabartinius kosmologijos modelius ši paslaptinga materija sudaro net ketvirtį mūsų Visatos. Darbe, publikuotame „Physical Review Letters“ žurnale, tyrėjai teigia, kad tamsiosios medžiagos dalelių masė yra ne mažesnė nei 40 gigaelektronvoltų (GeV). Šis rezultatas yra svarbus, nes verčia suabejoti požeminių eksperimentų, kurių metu...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tamsiosios medžiagos paieškos eksperimente, vykdytame Soudano kasykloje, Minesotos valstijoje, buvo nustatytas nuo metų laiko priklausantis signalo kitimas. Lygiai toks pats rezultatas buvo gautas daugiau nei prieš dešimt metų italų atliktame eksperimente.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nakties dangus – kupinas žvaigždžių. Tamsesnėje vietoje net ir artimiausią kitą galaktiką – Andromedos ūką – galima įžiūrėti. Pasiėmus mėgėjišką teleskopą, pro objektyvą atsiveria gausybė galaktikų. Galingiausiais šiandienos teleskopais galima pažvelgti į pirmųjų galaktikų bei žvaigždžių formavimąsi, aprėpti milijardų šviesmečių tūrį visomis kryptimis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ankstyvojoje Visatoje pirmosios žvaigždės galėjo būti sudarytos ne iš įprastos medžiagos, o iš paslaptingosios jos giminaitės – tamsiosios medžiagos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apgaulingosios tamsiosios medžiagos paieška kol kas yra bevaisė, rodo vieno didžiausių šiuo metu vykdomų eksperimentų rezultatai.