Saulės sistema
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų teigimu, Mėnulio pietinį ašigalį kadaise dengė skystų išsilydžiusių uolienų vandenynas, rašo BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemė nuo pat susiformavimo sukasi vis lėčiau ir lėčiau. Tik susidarius Mėnuliui, para truko apie 10 valandų, vėliau lėtėjo, prieš milijardą metų kurį laiką buvo nusistovėjusi 19,5 valandų ilgio, o šiuo metu toliau lėtėja maždaug 17 milisekundžių per tūkstantį metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šių metų gegužę Žemę užklupusi smarki Saulės audra ne tik sukėlė nuostabias Šiaurės pašvaistes naktiniame danguje visame pasaulyje, bet ir paliko dar vieną pėdsaką – naują Van Aleno žiedą, rašo „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemę nuolat bombarduoja Saulės įkrautų dalelių srautas, vadinamas Saulės vėju. Ir kaip kaip vėjas aplink lėktuvo sparną ar vanduo aplink laivą, taip ir šie Saulės vėjo srautai sruvena aplink Žemės magnetinį lauką (magnetosferą), suformuodami į Saulę nukreiptoje magnetosferos pusėje savotišką buferį, dar vadinamą „bow shock“ – ir ištempdami jį į „vėjo kojinės“ formą su ilga uodega naktinėje Žemės pusėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai atskleidė, kaip atrodytų mūsų planeta, jei ji būtų tokia pat masyvi kaip mūsų žvaigždė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulis netrukus gali tapti pirmąja nežemiška žmonijos statybų zona, kurioje preliminariai planuojamos nuolatinės žmonių gyvenvietės, levituojančių traukinių sistema ir naujoviški branduoliniai reaktoriai. Tačiau prieš tai Mėnuliui reikės šviesos, rašo „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kita pilnatis nakties dangų nušvies rugpjūčio 19 d., pirmadienį. Tačiau tai bus ne paprasta pilnatis, o Mėlynoji superpilnatis, rašo Space.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad Raudonosios planetos viduje yra daugiau vandens nei buvo senovės vandenynuose Marso paviršiuje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienam iš mūsų planetos kvazipalydovų gali būti suteiktas naujas pavadinimas, kurį bus lengva prisiminti, priešingai nei oficialų pavadinimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai siūlo naują planetos apibrėžimą, kuris apimtų pasaulius, esančius už Saulės sistemos ribų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saturnas turi daugiau nei 140 palydovų, o Merkurijus ir Venera neturi nė vieno. To priežastis gana paprasta.