Žvaigždžių spiečiai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad paslaptingas radijo bangų šaltinis, aptiktas vienoje ryškiausių mūsų galaktikos žvaigždžių spiečių, gali būti vidutinės masės juodoji skylė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paukščių Tako centre, visai šalia supermasyvios juodosios skylės, skrieja daugybė žvaigždžių. Jos sudaro vadinamąjį branduolinį spiečių. Kai kurias jo žvaigždes nuo juodosios skylės skiria mažiau nei 0,04 parseko.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trys galaktikos, kurias galima pamatyti Jaučiaganio žvaigždyne, galiausiai susijungs ir sudarys vieną didelę galaktiką. Šio proceso metu dėl gravitacinės sąveikos bus sunaikinta galaktikų spiralinė struktūra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuo metu Paukščių Take kasmet susiformuoja kelios naujos žvaigždės. Prieš dešimt milijardų metų žvaigždėdara vyko dešimt kartų sparčiau. Tokia tendencija galioja ir visai Visatai, nors pavienėse gakaktikose ji gali ir skirtis. Kodėl lėtėja žvaigždėdara, iki galo nėra aišku. Vien dujų kiekio Visatoje mažėjimu proceso paaiškinti neišeina – dujų dabar nėra dešimt kartų mažiau, nei praeityje. Vadinasi, tam tikras procesas ar procesai malšina galaktikų gebėjimą versti dujas žvaigždėmis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekviena pasaulio tauta turi įvairiausių legendų, mitų ir panašių pasakojimų. Kai kurie jų – gana panašūs vieni į kitus, o panašumų analizė leidžia įvertinti, kaip seniai tos istorijos atsirado.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paukščių Takas, kaip ir dauguma kitų diskinių galaktikų, turi centrinį telkinį – elipsoidinę žvaigždžių, dujų ir dulkių struktūrą, pūpsančią disko viduryje. Kai kurių galaktikų baldžai susiformuoja pačioje galaktikos jaunystėje, dar net prieš diską. Kitų formuojasi tolygiai iš disko žvaigždžių, kintant jų orbitoms. Kaip formavosi Paukščių Tako baldžas?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žvaigždės formuojasi ne pavienės, o įvairaus dydžio grupėmis. Dalis grupių laikuo bėgant suyra, bet paprastai tai nutinka per dešimtis milijonų metų ir ilgiau. Visgi maždaug ketvirtis masyvių žvaigždžių, kurios apskritai gyvena tik keletą milijonų metų, randamos ne grupėse, o izoliuotos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kamuoliniai spiečiai – didžiuliai žvaigždžių telkiniai, daugiausiai randami galaktikų pakraščiuose – dažniausiai yra labai seni. Jie formavosi iš pirmųjų dujų telkinių, dar kaupiantis pirmosioms galaktikoms. Nustatę, kokio amžiaus yra seniausi spiečiai, galime įvertinti ir tikėtiną Visatos amžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tolėliau nuo miesto šviesų pakėlę akis į giedrą naktinį dangų, matome žvaigždes. Nors plika akimi pastebima tik labai maža jų dalis, jos pakanka visokio kailio orakulams, šarlatanams, as
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kentauro Omega (Omega Centauri) yra masyviausias žvaigždžių spiečius mūsų Galaktikoje, pastaruoju metu dažnai vadinamas nykštukinės galaktikos liekana. Ar galėtų jame ir panašiuose kamuoliniuose spiečiuose egzistuoti gyvybė?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodamas NASA WISE (Wide-field Infrared Survey Explorer) atvaizdus, Dr. Denilso Camargo iš Colégio Militar de Porto Alegre, Brazilijoje, Paukščių Tako galaktiniame pūpsnyje atrado penkis nauju