Venera
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės paviršius yra padalintas į dideles plokštes, kurios juda taip sukeldamos žemės drebėjimus ir ugnikalnių išsiveržimus. Tačiau kuo unikali yra mūsų planetos geologija?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar gali Veneroje egzistuoti gyvybė? Nors planetos paviršius, kepinamas daugiau nei 400 laipsnių karščio, netinkamas ne tik gyviems organizmams, bet ir praktiškai jokioms molekulėms, 30-50 km aukštyje plytintys debesys gali suteikti daug palankesnę terpę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Venera sukasi aplink savo ašį priešinga kryptimi, palyginti su kitomis Saulės sistemos planetomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai išsiaiškino, kaip stiprus šiltnamio efektas gali paversti mūsų planetą negyvenama.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iš viso Veneros paviršiuje apsilankė 8 įrenginiai, tačiau jie negalėjo ilgai veikti itin ekstremaliomis sąlygomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tankią Veneros atmosferą sudaro daugiausiai anglies dvideginis, taip pat šiek tiek azoto ir sieros dvideginio.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai, ką astronomai klaidingai laikė žaibais karščiausioje Saulės sistemos planetoje, yra visai ne žaibas, o visiškai kitoks reiškinys.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ne vieną dešimtmetį, stebėdami Venerą, astronomai pastebi trumpus žybsnius jos atmosferoje. Ilgą laiką buvo manoma, kad tai – žaibo išlydžiai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tiesą sakant, niekas Saulės sistemoje nepasikeitė, tačiau šiuo klausimu yra tam tikra painiava.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemė ir Venera turi daug bendro, tačiau pagrindinis skirtumas yra gana rimtas. Antrojoje planetoje nuo Saulės paviršiuje labai karšta, jis apgaubtas toksiškos atmosferos. Mokslininkai jau seniai ginčijosi, ar tokiomis sąlygomis gali egzistuoti net pati paprasčiausia gyvybė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ispanijos mokslininkų grupė pristatė pirmąjį išsamų Veneros debesų evoliucijos tyrimą, ypač pažymėjo milžinišką atmosferos bangą su „cunamio“ atsiradimu, kuris plinta giliausiuose planetos debesyse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės sistemoje žinome dvi vietas, kur tikrai vyksta ugnikalnių išsiveržimai: Žemę ir Jupiterio palydovą Ijo. Dabar prie jų galime pridėti ir Venerą: bent prieš tris dešimtmečius ten įvyko vulkaninis išsiveržimas. Atradimas padarytas nagrinėjant Magellan zondo nuotraukas, darytas 1991 metais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Norint ištirti Žemės sesės paviršių, būtina sukurti labai patikimą nusileidimą. Ir pirmieji žingsniai šiuo atžvilgiu jau žengti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Venera ir Žemė – labai panašios, bet kartu ir be galo skirtingos planetos. Nepaisant labai panašaus dydžio, masės bei atstumo nuo Saulės, Veneros paviršių slegia 92 kartus tankesnė atmosfera, ten tvyro daugiau nei 400 laipsnių karštis. Be to, Veneroje nėra tektoninių plokščių, kaip Žemėje.