Merkurijus
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės paviršius yra padalintas į dideles plokštes, kurios juda taip sukeldamos žemės drebėjimus ir ugnikalnių išsiveržimus. Tačiau kuo unikali yra mūsų planetos geologija?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Merkurijus kai kuriais atžvilgiais yra keista planeta. Net 70 proc. jo masės sudaro metalinis branduolys; tuo tarpu Žemės ir kitų uolinių planetų branduoliai sudaro tik apie trečdalį planetų masės. Planetos paviršiuje neįprastai daug anglies – tiksliau, grafito.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip ir kiekviena planeta, Merkurijus tik susiformavęs buvo karštesnis, nei yra dabar. Tiesa, ne paviršiuje, o gelmėse. Pirmykštis karštis – tiek sugeneruotas formavimosi metu, tiek iš radioaktyvių elementų skilimo – po truputį nyksta, tad planeta traukiasi. Merkurijus turi santykinai labai didelį metalinį branduolį, taigi vėsimas jo dydžiui turi didesnį poveikį, nei kitų planetų atveju.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tiesą sakant, niekas Saulės sistemoje nepasikeitė, tačiau šiuo klausimu yra tam tikra painiava.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Merkurijus – keista planeta, kurios sudėtis nepanaši į šalimais esančių uolėtųjų kaimynių. Didžiąją Merkurijaus dalį užima jo branduolys, o mantijos sluoksnis – daug plonesnis negu Žemės. Kodėl taip yra, niekas negali atsakyti. „Jis per daug tankus“, – sako Davidas A. Rothery, planetos geomokslų profesorius, dirbantis Atvirajame universitete Anglijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kokia planeta yra arčiausiai Žemės? Sveikas protas sakytų, kad atsakymas yra Marsas arba Venera, mūsų kaimynai. Iš šių dviejų Venera yra arčiau Žemės nei bet kuri kita planeta, o jos orbita yra arčiausiai mūsų. Tačiau, kaip nurodoma „Physics Today“ straipsnyje, daugiau nei pusę laiko Venera nėra artimiausia planeta Žemei. O kuri yra?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugelis iš mūsų gerai žinome ryšį tarp Marso ir jo pavadinimo, bet kaip su kitomis planetomis?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmonės vis dar dairosi į Marsą ir atrodo, kad misija į Raudonąją planetą yra tik laiko klausimas. O ar galėtume aplankyti kitas kietas Saulės sistemos planetas? Ar įmanoma išsilaipinti Merkurijuje?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekviena Saulės sistemos planeta turi savo vizitinę kortelę, pagal kurią jas atpažįstame. Jupiteris turi didžiulę Raudonąją dėmę, Saturnas savo gražiuosius žiedus, Marsas savo raudoną spalvą. O Merkurijus turi... uodegą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Arčiausiai Saulės esančią planetą daugybę metų tyrinėjo ne vienas erdvėlaivis. Tai leido mokslininkams sužinoti ne vieną įdomų faktą apie šią mažą planetą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Merkurijus yra neįprasta planeta – jis turi santykinai labai masyvų branduolį ir ploną mantiją bei plutą. Pluta irgi turi keistų savybių, pavyzdžiui, joje yra santykinai daug lakiųjų elementų, tokių kaip kalis. Jie niekaip negalėjo būti planetoje nuo pat jos atsiradimo, nes arti Saulės, kur formavosi Merkurijus, būtų tiesiog išgaravę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ilgai neišspręsta Saulės sistemos problema buvo tai, kad Merkurijaus orbita nebuvo tokia, kokia ji turėtų būti pagal Isaaco Newtono skaičiavimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neįprasta arčiausiai Saulės esančios planetos Merkurijaus sudėtis galėjo susidaryti dėl prieš kelis milijardus metų įvykusio susidūrimo. Bent jau taip teigia naują tyrimą atlikę mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Remiantis naujai pasirodžiusio mokslinio tyrimo rezultatais, tikėtina, jog arčiausiai Saulės esančiame mūsų kaimyne, Merkurijuje, yra viskas, ko gali reikėti gyvybės egzistavimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dar 2012 metais zondo MESSENGER duomenys patvirtino, kad Merkurijaus paviršiuje yra vandens ledo. Ypatingai karštoje planetoje ledas išlieka tik arti ašgialių esančių kraterių dugne, kur niekad nešviečia Saulė. Panašių kraterių yra ir Mėnulyje, tačiau ten ledo gerokai mažiau, taigi kyla klausimas, kodėl.