Žemė
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemę nuolat bombarduoja Saulės įkrautų dalelių srautas, vadinamas Saulės vėju. Ir kaip kaip vėjas aplink lėktuvo sparną ar vanduo aplink laivą, taip ir šie Saulės vėjo srautai sruvena aplink Žemės magnetinį lauką (magnetosferą), suformuodami į Saulę nukreiptoje magnetosferos pusėje savotišką buferį, dar vadinamą „bow shock“ – ir ištempdami jį į „vėjo kojinės“ formą su ilga uodega naktinėje Žemės pusėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienam iš mūsų planetos kvazipalydovų gali būti suteiktas naujas pavadinimas, kurį bus lengva prisiminti, priešingai nei oficialų pavadinimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės magnetosfera saugo mus nuo Saulės vėjo – energingų elektringų dalelių srauto. Šis srautas nėra visai tolygus; kartais jame atsiranda sutankėjimų arba srautas staiga pagreitėja, o tai sukuria smūgines bangas tolesniuose sluoksniuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Senovėje žmonės tikėjo, kad mūsų planeta yra visko, kas mus supa, centras, ir, laimei, jie klydo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės sistemos riba įprastai laikoma heliopauzė – regionas, kuriame Saulės vėjas atsimuša į tarpžvaigždinę medžiagą ir sustoja. Šio burbulo spindulys siekia apie 90 astronominių vienetų (AU; 1 AU yra vidutinis atstumas nuo Saulės iki Žemės, arba beveik 150 milijonų kilometrų).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugybė procesų mūsų Saulėje, kaip ir kitose žvaigždėse, susiję su magnetiniu lauku. Jis sukuria Saulės dėmes, paleidžia žybsnius ir vainikinės masės išmetimus, kaitina vainiką ir taip toliau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tyrimo autoriai teigia, kad vanduo, kurio gausu mūsų planetoje, iš tikrųjų atsirado tarpžvaigždinėje terpėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gyvybė mūsų planetoje galėjo atsirasti dėl organinių molekulių, kurias atnešė asteroidai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Australijos mokslininkai sumodeliavo beveik milijardą metų trukusią Žemės tektoninę istoriją ir nustatė, kad maža anglies dioksido koncentracija buvo visuotinio atšalimo, dėl kurio mūsų planeta virto vienu dideliu ledo sluoksniu, priežastimi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų planeta visiškai apsisuka aplink savo ašį per 24 valandas, tačiau yra priežasčių, kodėl mes nejaučiame, kad Žemė sukasi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas rodo, kad pačioje pradžioje mūsų planeta buvo visai ne sferinė, o labiau suplota.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemę užklupo vidutinio stiprumo Saulės audra, tačiau specialistai tikina, kad net tokia gali paveikti mūsų technologijas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atrodo, paprastas klausimas, tačiau nustatyti, kuri planeta yra arčiausiai Žemės, stebėtinai sunku.