Atstumo matavimas kosmose
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Magnetaras J1810 gali būti paslaptingųjų greitųjų radioblyksnių šaltiniu, o tai patikrinti padės naujas tikslus atstumo iki žvaigždės matavimas, pirmą kartą atliktas paralakso metodu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Arčiausiai Žemės esanti žvaigždė yra Saulė, tuo tarpu kitos yra taip toli, kad astronomai atstumą nuo mūsų iki jų matuoja jau nebe kilometrais, o šviesmečiais. Jei tokį atstumą bandytume užrašyti kilometrais – gautume be galo didelius skaičius, tuo tarpu šviesmečiai yra paprastesnis būdas, nes šviesa Visatoje juda greičiausiai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2013 metų gruodžio 19 dieną iškelta Europos kosmoso agentūros kosminė observatorija padeda ne tik pamatyti ir tiksliau išmatuoti žvaigždes, bet ir atskleisti jų praeitį, konstatuoti dabart
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dažnas žmogus, paklaustas pavadinime nurodyto klausimo, turbūt įvardins vos kelių metrų nuotolį. Dalis pasakys kažką apie keletą kilometrų, maždaug tiek, kiek toli yra horizontas, matomas stovint ant lygios žemės. Galbūt paminės Mėnulį, o gal ir žvaigždes. Bet net ir plika akimi galime pamatyti gerokai toliau, nei nakties dangaus žvaigždės, o teleskopai leidžia pažvelgti beveik į Visatos pradžią.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p>Kembridžo universiteto mokslininkai sukūrė naują atstumo iki žvaigždžių matavimo būdą. Jis pagrįstas žvaigždžių „dvynių“ – identiškų spektrinių charakteristikų šviesulių
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trumputis, galingas radijo bangų pliūpsnis, kurį užfiksavo Arecibo obervatorija Puerto Rike, galėtų sukelti perversmą paslaptingų kosminių signalų tyrimuose: iki šiol tokius pliūpsnius pavykdavo užfiksuoti tik teleskopu Australijoje, todėl būta abejonių dėl jų kilmės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apie dydį geriausia spręsti lyginant, tačiau ar įmanoma lyginti nesulyginamus dalykus, pavyzdžiui, žmogų ir galaktiką? Pasirodo, dar ir kaip įmanoma.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo artimiausios kitos galaktikos – Andromedos – mus skiria beveik milijono parsekų pločio praraja. Ir tai tėra atstumas iki visiškos kosminės kaimynės; šiais laikais rimtai tyrinėjami objektai, nutolę tūkstančius kartų toliau. Tokių atstumų net įsivaizduoti nepajėgiame, o kaip juos įmanoma išmatuoti? Ir iš vis, kas tas parsekas?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apie tai, jog Visata plečiasi, turbūt yra girdėjęs kiekvienas nors kiek astronomija besidomintis žmogus. Taip pat gal kažkur girdėta ir tai, jog plėtimasis vis greitėja. Jei anksčiau to ir nežinojo, daugelis apie šį reiškinį išgirdo prieš keletą savaičių, paskelbus šių metų Nobelio fizikos premijos laureatus. Jais tapo dviejų mokslininkų grupių, atradusių greitėjantį Visatos plėtimąsi, atstovai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai džiaugiasi, jog pavyko surasti naują būdą, kuriuo galima išmatuoti pirmykštės visatos spartėjantį plėtimąsi. Tuo pačiu, tai leistų ne tik žvilgtelėti į tolimąją visatos praeitį, bet ir padėtų įminti kai kurias tamsiosios energijos paslaptis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai sugalvojo naują metodą labai dideliems atstumams matuoti. Metodas remiasi aktyvių galaktikų branduoliais – labai aktyviomis ir šviesiomis sritimis, esančiomis galaktikų centruose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iš JAV observatorijos į Mėnulį nukreiptas lazeris pataikė į prieš beveik 40 metų jame palikto ir pamiršto sovietinio mėnuleigio „Lunochod-1“ reflektorių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasak NASA atstovų, aplink Mėnulį skriejantį kosminį zondą „Lunar Reconnaissance Orbiter“ seka 28 impulsų per sekundę dažniu veikiantis lazeris.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekvieną giedrą naktį, kai Mėnulis pakyla aukštai į dangų, grupė astronomų Nju Meksike nusitaiko į mūsų artimiausią dangaus kaimyną ir apšaudo jį besikartojančiais galingo lazerio šviesos blyksniais. Jie taikosi į lagaminėlio dydžio veidrodžius, paliktus Mėnulio paviršiuje per „Apollo“ 11, 14 ir 15 bei dvejas Rusijos kosmines misijas.
|
||