Tarpgalaktinė erdvė
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakarų Sidnėjaus universiteto mokslininkai kartu su tarptautine ekspertų komanda netoli kaimyninės galaktikos identifikavo mįslingą apskritą žiedą. Jie mano, kad tai gali būti pirmą kartą aptikta tarpgalaktinės supernovos liekana – galbūt net 7000 metų senumo sprogus žvaigždei likęs pėdsakas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarpžvaigždinės dulkės yra daugiausiai anglies bei silicio pagrindo junginiai, sudaryti iš dešimčių, o kartais ir šimtų ar tūkstančių atomų. Jos efektyviai sugeria ultravioletinę bei regimąją spinduliuotę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galaktikas ir jų spiečius jungia labai retų ir karštų dujų gijos. Taip bent jau rodo skaitmeniniai modeliai. Pastaraisiais metais gijų egzistavimas įrodytas naudojant sumuotus stebėjimus: daugelio galaktikų porų vaizdus sudėjus vieną ant kito, tarp jų išryškėja medžiagos sutankėjimai, kurių nematyti pavienėse nuotraukose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aplinkinėje Visatoje trūksta maždaug 40-50% barionų. Barionais vadinamos visos „įprastos“ materijos dalelės, iš kurių susideda tarpžvaigždinės dujos, žvaigždės, planetos ir kiti matomi kosminiai objektai. Taigi šis trūkumas nesusijęs su tamsiąja materija; jis randamas, lyginant medžiagos kiekį tolimoje Visatoje ir aplinkinėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galaktikos masė ir jos skersmuo yra susiję: kuo galaktika masyvesnė, tuo didesnio skersmens galime tikėtis. Bet aplink šį sąryšį egzistuoja didelė sklaida: vienodos masės galaktikos gali būti ir labai mažos, ir labai didelės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aktyvūs galaktikų branduoliai savo šviesiu gali nustelbti visos galaktikos žvaigždes. Toks ryškus objektas gali turėti reikšmingą poveikį visos galaktikos evoliucijai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugelyje aktyvių galaktikų aptinkami vėjai, judantys dešimčių tūkstančių kilometrų per sekundę greičiu, ir masyvios tėkmės, judančios gerokai lėčiau, bet išstumiančios didžiąją dalį galaktikos dujų. Pastaruoju metu vis daugiau bandoma vėjus ir tėkmes nagrinėti kartu, stebint galaktikas įvairiais teleskopais ir siekiant susidaryti kuo bendresnį vaizdą apie aktyvaus branduolio poveikį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Suglumę astronomai paskelbė atradę pirmąją ir kol kas vienintelę žinomą galaktiką be tamsiosios medžiagos – nematomos ir menkai suprantamos materijos, kaip manoma, sudarančios iki ketvirtadalio Visatos masės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Pagaliau aptiktos trūkstamos gijos tarp galaktikų. Tai pirmasis maždaug pusės mūsų visatos normalios materijos – protonų, neutronų ir elektronų – aptikimas, į kurią nebuvo atsižvel
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Nauja simuliacija rodo, kad pusė viską, ką regime aplink, sudarančių atomų yra tarpgalaktiniai keliautojai. Tokios didelės galaktikos, kaip Paukščių Takas, pusę savo materijos surinko i
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Galaktika, pasirodo, yra kosminėje dykroje. Dar prieš ketverius metus, stebint galaktikų pasiskirstymą, buvo iškelta idėja, kad mes esame maždaug 300 megaparsekų skersmens mažesnio tankio zonoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai pastebėjo neryškų šviesulį, nematytą iki šiol, kurį galimai skleidžia tarp galaktikų esančios žvaigždės. Šis atradimas gali reikšti, kad apie pusė Visatoje egzistuojančių žvaigždžių yra už galaktikų ribų. Ir gali būti, kad šiose žvaigždžių sistemose gyvena gyvi organizmai, visiškai vieni.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Standartinis Visatos struktūros formavimosi modelis teigia, kad galaktikos formuojasi kosminio voratinklio gijų susikirtimuose, kur tamsiosios medžiagos tankis yra didžiausias. Pačios gijos – tai kiek mažesnio, bet vis dar didesnio už vidutinį, tankio tamsiosios medžiagos tiltai, jungiantys galaktikas. Aptikti šiuos tiltus labai sudėtinga, nes dujų ir žvaigždžių juose praktiškai nėra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galbūt mes to nejaučiame, bet mūsiškė Paukščių Tako galaktika skrieja Visatoje daugiau kaip 2 mln. km per valandą greičiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p class="strap">Į visatos tolius žvelgiantys astronomai atrado BOSS Didžiąją sieną, milžinišką milijardo šviesmečių skersmens struktūrą iš 830 galaktikų</p>