Supernovos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žvaigždės miršta skirtingu greičiu ir viskas priklauso nuo to, kaip ši mirtis įvyksta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai masyvi žvaigždė baigia savo gyvenimą, įvyksta supernovos sprogimas. Centrinė žvaigždės dalis labai sparčiai susitraukia, o išlaisvinta energija išmeta išorinius sluoksnius į šalis. Sprogimas nebūna visiškai simetriškas – viena pusė išlekia greičiau, nei kita. Tai matyti stebint supernovų liekanas – plintančius išmestos medžiagos ūkus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Džeimso Webbo kosminio teleskopo pagalba gauti pirmieji naujos neutroninės žvaigždės egzistavimo įrodymai. Ji tokia jauna, kad jai ne milijardai metų, o tik 37 „metukai“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kasiopėjos A yra vienas geriausiai žinomų ir detaliausiai tyrinėtų ūkų. Tai supernovos liekana, atsiradusi prieš 340 metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Supernovos yra žvaigždžių sprogimai, kurių metu per kelias sekundes išlaisvinama tiek energijos, kiek Saulė išspinduliuoja per visą gyvenimą. Piko metu kelias savaites supernova švyti ryškiau, nei visos galaktikos žvaigždės kartu sudėjus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ia tipo supernovomis vadinami sprogimai, kurių metu staiga prasidėjusios termobranduolinės reakcijos visiškai suardo baltąją nykštukę – į Saulę panašios žvaigždės pomirtinę liekaną.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Supernovos – žvaigždžių sprogimai – būna įvairių rūšių. Vienas tipas, vadinamas Ia, labai svarbus kosmologijoje: praktiškai visos šio tipo supernovos pasižymi kone vienodu maksimaliu šviesiu, todėl jas galima naudoti patikimam atstumų iki tolimų galaktikų nustatymui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai užfiksavo galingiausią kada nors matytą kosminį sprogimą – paslaptingą, daugelį metų trukusį išsiveržimą, 10 kartų ryškesnį už bet kurią stebėtą supernovą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jameso Webbo kosminis teleskopas (JWST) užfiksavo spalvingas, dar niekada nematytas detales vienoje iš geriausiai matomų sprogusios žvaigždės liekanų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Stulbinančioje NASA Jameso Webbo kosminio teleskopo (JWST) nuotraukoje užfiksuotas itin retas vaizdas: didžiulė žvaigždė, esanti ant mirties slenksčio ir besiruošianti sprogti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tyrėjai išsiaiškino, kad Visata plečiasi visiškai kitokiu greičiu, nei manyta anksčiau – tai novatoriškas atradimas, galintis pakeisti mūsų dabartinį supratimą apie kosmosą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Supernova danguje švietė daugelį metų, tačiau Bizantijos mokslininkai niekada apie tai nerašė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakarų Sidnėjaus universiteto mokslininkai kartu su tarptautine ekspertų komanda netoli kaimyninės galaktikos identifikavo mįslingą apskritą žiedą. Jie mano, kad tai gali būti pirmą kartą aptikta tarpgalaktinės supernovos liekana – galbūt net 7000 metų senumo sprogus žvaigždei likęs pėdsakas.