Andromeda
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visos galaktikos per savo gyvenimą patiria susiliejimų su kitomis. Paukščių Takas – ne išimtis, per keliolika milijardų metų ji sėkmingai suvalgė ne vieną nykštukinę palydovę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Hablo kosminiu teleskopu buvo užfiksuotas žvaigždžių „tiltas“, jungiantis 2 galaktikas. Taip gali atrodyti Paukščių Takas po milijardų metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugelis iš mūsų tikrai fantazavo apie nuskridimą į kitų žvaigždžių sistemas ar bent jau Saulės sistemos tyrinėjimą. Galimybė tai padaryti saugiai vis dar yra nepasiekiama, tačiau mes tikrai žengiame vis tolimesnių kelionių nuo savo planetos link.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekviena galaktika pradžioje susidėjo iš pirmykštės medžiagos – praktiškai vien vandenilio ir helio. Laikui bėgant atsirado kiti elementai, bet jų gausėjo nevienodai sparčiai. Gana gerai žinome, kaip vystosi sistemos cheminė sudėtis, jei joje žvaigždės formuojasi tolygiai arba visos susiformuoja per labai trumpą laiko tarpą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujoje nuotraukoje matyti dvi susipynusios galaktikos, kurios po milijonų metų galiausiai susijungs į vieną. Panašus likimas laukia ir mūsų Paukščių tako galaktikos, teigia mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Andromeda yra arčiausiai mūsų esanti didelė galaktika. Ji nusidriekusi per 140 000 šviesmečių ir yra 40 proc. didesnė už mūsų Paukščių Tako galaktiką, kurios diametras siekia 100 000 šviesmečių. Andromeda nuo mūsų yra nutolusi per 2,5 milijono šviesmečių – arba per 25 Paukščių tako diametrus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei kada nors naktį sėdėjote po žvaigždėtu vasaros dangumi toli nuo miesto šviesų, galbūt pastebėjote ne tik spindinčius žvaigždžių taškelius, bet ir nusidriekusią blyškią juostą
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aplinkinėje Visatoje trūksta maždaug 40-50% barionų. Barionais vadinamos visos „įprastos“ materijos dalelės, iš kurių susideda tarpžvaigždinės dujos, žvaigždės, planetos ir kiti matomi kosminiai objektai. Taigi šis trūkumas nesusijęs su tamsiąja materija; jis randamas, lyginant medžiagos kiekį tolimoje Visatoje ir aplinkinėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Andromeda yra arčiausiai mūsų esanti didžioji galaktika. Jos skersmuo siekia net 140 000 šviemečių, kai tuo tarpu mūsų Paukščių tako galaktikos skersmuo siekia „tik“ 100 000 šviesmečių. Tai reiškia, kad Andromedos galaktika yra 40 procentų didesnė už mūsiškę Paukščių Tako galaktiką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų kaimyninė Andromedos galaktika artėja prie Paukščių Tako ir po keleto milijardų metų su juo susidurs.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jau kurį laiką žinome, kad maždaug po 3,5-4 milijardų metų Paukščių Takas susijungs su kaimynine Andromedos galaktika. Tačiau naujame tyrime apskaičiuota, kad gerokai anksčiau, po dviejų milijardų metų, Paukščių Takas greičiausiai susijungs su palydoviniu Didžiuoju Magelano debesiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų kaimyninė Andromedos galaktika daug kuo panaši į Paukščių Taką – jos abi turi žvaigždžių diskus, šiuo metu žvaigždes jos formuoja lėtai, panašios ir galaktikų masės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Miškais ateina ruduo“, – yra rašęs Marius Katiliškis ir jis, žinoma, buvo teisus. Nuotaikingą vasaros žalumą rugsėjis kantriai, neskubėdamas perdažo liūdnesniais, niūresnį metų laiką pranašaujančiais atspalviais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Galaktinių šrapnelių balistika rodo, kad Paukščių Takas jau buvo susidūręs su savo gigantiškąja kaimyne Andromeda – bet jei tai tiesa, ta
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NASA, ESA ir kitos kosmoso tyrimų organizacijos jau ištisus dešimtmečius siekia vieno tikslo – surasti nežemiškos gyvybės pėdsakų, o gal net ir pažangią civilizaciją. Jie pasitelkia moderniausius teleskopus ir tyrimų zondus, kad išžvalgytų tolimųjų galaktikų horizontus. Ir štai du mokslininkai iškėlė labai įdomų klausimą, ar neturėtume protingos gyvybės ieškoti arčiau... Tiksliau, visai greta mūsų galaktikos.