Saulės sistemos judėjimas kosminėje erdvėje
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saturnas turi daugiau nei 140 palydovų, o Merkurijus ir Venera neturi nė vieno. To priežastis gana paprasta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tiesą sakant, niekas Saulės sistemoje nepasikeitė, tačiau šiuo klausimu yra tam tikra painiava.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės sistemą sudaro aštuonios planetos: Merkurijus, Venera, Žemė, Marsas, Jupiteris, Saturnas, Uranas ir Neptūnas. Bet ar tai didžiausias planetų, galinčių skrieti aplink Saulę, skaičius? O gal yra vietos daugiau?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų sistemai grėsmė kils keliomis dešimtimis tūkstantmečių anksčiau, nei manė mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kadaise galvojome, kad visos planetų sistemos turėtų būti panašios į Saulės – arti žvaigždės išsidėsčiusios uolinės planetos, toli – dujinės milžinės. Jau pirmieji egzoplanetų atradimai šią iliuziją sugriovė, o kuo toliau, tuo darosi aiškiau, kad Saulės sistema, lyginant su kitomis, yra neįprasta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Toli už Neptūno orbitos, Oorto debesyje skrieja trilijonai Saulės sistemos formavimosi liekanų – kometų. Šiuo metu jos aplink Saulę skrieja santykinės ramybės būsenos: vidinių planetų link pajuda ir atskrieja tik viena, kita, tad Žemei ir čia klestinčiai gyvybei šios uodeguotosios ledo ir dulkių bombos realaus pavojaus beveik nekelia. Tačiau viskas gali pasikeisti jau po vieno kosminio akimirksnio – mat, anot Makso Planko Astronomijos instituto Heidelberge (Vokietija) mokslininkų, netrukus prie Saulės sistemos priartės, o tiksliau – ją kliudys keletas neseniai atrastų žvaigždžių, kurios savo gravitacija išjudins snaudžiančias kometas ir nemažą dalį jų pasiųs mūsų link.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Joe Hanson sukūrė simuliaciją, kuri atskleidžia, kas laukia Žemės ir visos Visatos artimiausioje ateityje bei po daugelio milijonų metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugelis mūsų, įstrigusių čia, Žemės planetoje, turime galimybę matyti tik labai mažą Saulės sistemos dalelytę: ryškią Saulę dienomis, Mėnulį ir planetas naktimis. Bet iš tiesų Saulės sistema yra nepalyginamai didesnė, erdvesnė ir… taip, siekia ištisus šviesmečius. Kiek šviesmečių?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Saulės sistema nėra nepajudinamai pakabinta tarpžvaigždinėje erdvėje – ji juda, o mokslininkai ilgą laiką galvojo, kad „burbulas“ aplink mūsų žvaigždės sistemą – heliosfera – gali turėti uodegą. Panašią į tas kuriomis puikuojasi kometos. Bet visai tai buvo tik spėlionės. Iki šiol.
|
||