Visatos geometrija
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar gali būti nuolat besiplečiančioje erdvėje centras? Iš dalies taip, bet ne viskas taip paprasta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų smegenys negali suvokti visatos begalybės, ir net jei ji turi centrą, greičiausiai jis yra už jos ribų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemė yra apvali, Saulė – taip pat. O kokios formos yra mums žinoma Visata? Mokslininkai atskleidė, kad ne taip ir lengva atsakyti į šį klausimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaizduokite Visatą, kurioje galėtumėte nukreipti kosminį laivą viena kryptimi ir galiausiai grįžti ten, kur pradėjote. Jei mūsų Visata būtų baigtinė spurga, tokie judėjimai būtų įmanomi ir fizikai galėtų išmatuoti jos dydį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarp daugybės visatos paslapčių yra viena apgaulingai paprasta ir vis dėlto smogianti pačiam mūsų nežinojimui apie kosmosą: kokia yra visatos forma? Norėdami rasti teisingą atsakymą, turime išspręsti tamsiosios materijos ir tamsiosios energijos paslaptis bei kai kurias kitas gana svarbias problemas - o mes dar neturime tam priemonių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atradimas, kad fundamentalus fizikos dėsnis negali būti tiksliai apibrėžtas, kelia klausimą apie mūsų žinomos matematikos gebėjimą išsamiai aprašyti tikrovę
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Keliauk pakankamai toli ir grįši ten, iš kur atėjai, tikriausiai manė Magelanas prieš leisdamasis į kelionę aplink Žemę. Nauji Planck kosmoso observatorijos duomenų tyrimai rodo, kad ir vis
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Nuo galaktikų sukimosi iki kosminio plėtimosi viskas rodo viena kryptimi. Ooo, kad žinotume kodėl.</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar Visatoje yra viršus ir apačia? Tokių sąvokų egzistavimas reikštų, kad Visata nėra vienoda visomis kryptimis, kitaip tariant, nėra izotropiška.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalbėdami apie kosmosą, esame pratę turėti reikalų su dideliais atstumais ir objektais. Visatos mastu Žemė yra gana maža. Net ir mūsų Saulės sistemoje mus be vargo nustelbia Jupiteris, kuris, pasak NASA, prilygtų daugiau nei tūkstančiui Žemių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aukso pjūviu, dieviškąja proporcija arba tiesiog skaičiumi Fi vadinamos kosminės konstantos apraiškas galima įžiūrėti uraganų sūkuriuose, dramblio ilčių lenktume ir net galaktikų struktūroje. O dabar mokslininkai pareiškė išsiaiškinę, kad šis fenomenas būdingas ir erdvėlaikio topologijai bei susijęs su visatos struktūra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Pasaulį vaizduoju kaip didelę simfoniją“, – sakė žymus lietuvių kompozitorius ir dailininkas Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Naujausi fizikų atradimai ir kosmologinės teorijos leidžia manyti, kad pasaulio struktūra primena labai harmoningą ir sudėtingą geometrinę figūrą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Mūsų kosmologinį modelį palaiko elegantiška prielaida: viskas atrodo taip pat, kur bepažvelgtume. Bet ar jis neverčia mūsų matyti dal
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šviesmetis – atstumas, kurį šviesa nukeliauja per vienerius metus. Nesuvokiamai tolimas, nes ir per 1 sekundę šviesa nuskrieja 300 tūkst. km. Bet jei iš visatos "išpjovus" kubą erdvės, kurio visos kraštinės būtų lygios 1 šviesmečiui? Kiek ir ko tame kube rastume?