Plutonas
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai siūlo naują planetos apibrėžimą, kuris apimtų pasaulius, esančius už Saulės sistemos ribų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei Plutonas galėtų nusiminti, tikriausiai tai padarytų sužinojęs apie neįtikėtinai svarbų kitos planetos gyventojų sprendimą.
Nė vienas iš penkių Plutono palydovų neskrieja aplink nykštukinę planetą: kaip tai gali būti (Video)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Anksčiau Plutonas buvo laikomas devintąja Saulės sistemos planeta ir iki šiol saugo daug paslapčių. Tačiau viena paslaptis turi mokslinį paaiškinimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai 2015 m. pro Plutoną praskrido NASA kosminis zondas „New Horizons“, beveik visos sudėtingo nykštukinės planetos paviršiaus nuotraukos buvo iš Saulės apšviestos pusės. Kitą nykštukinės planetos pusrutulį gaubė tamsa. Dalis jo, pavyzdžiui, teritorija netoli pietinio ašigalio, Saulės nematė ištisus dešimtmečius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šią žiemą Kazachstano lygumas papuošė įspūdingas gamtos fenomenas – „ledo vulkanas“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plutone, kaip ir Žemėje, yra kalnų apšerkšnijusiomis viršūnėmis. Tai yra Pigafetos ir Elkano kalnų grandinės Cthulhu tamsumoje (makuloje) netoli planetos pusiaujo. Šerkšnas ir ledas jų viršukalnėse yra ne sustingęs vanduo, kaip Žemėje, bet metanas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plutonas yra didžiausia Saulės sistemos nykštukinė planeta. Nuo 1930 iki 2006 metų Plutonas buvo laikomas planeta, tačiau vėliau šio statuso neteko ir dabar vadinamas nykštukine planeta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plutono paviršiaus temperatūra svyruoja nuo 24 iki 54 laipsnių virš absoliutaus nulio, t. y. nuo -250 iki -220 Celsijaus. Tokiame šaltyje azotas ir metanas sustingsta į kietus kristalus, bet New Horizons zondo surinkti duomenys leidžia spręsti, kad iš šių medžiagų sudaryti ledynai Plutone nuolatos juda. Kaip taip gali būti, kodėl jie neišlieka vienoje vietoje?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tokie reiškiniai, kaip Saulės ar Mėnulio užtemimai, meteorų lietus ir kiti yra itin laukiami, stebimi ir gausiai aprašomi žiniasklaidoje. Jie visuomet sulaukia daug dėmesio. Tačiau jie nutinka pakankamai dažnai. Vis dėlto, kai kurie reiškiniai yra žymiai retesni, o kai kurių mes net nesulauksime – kadangi jie įvyks po tūkstančių, milijonų ar net milijardų metų. Nepaisant to, šie būsimi reiškiniai žadina mūsų vaizduotę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kartais žmonės nori išsiskirti iš kitų net ir po mirties. Dėl to jie pareiškia įvairių norų, susijusių su laidojimo vieta, antkapio dydžiu bei spalva ir panašiai. Tačiau turbūt nė vieno mirusiojo poilsio vieta neišsiskirs taip, kaip astronomo Clyde‘o Tombaugho.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plutonas nuo Žemės skiriasi labai daug kuo, bet turi vieną įdomų panašumą – abiejų kūnų atmosfera sudaryta daugiausiai iš azoto. Ir nors Plutono atmosferos slėgis nykštukinės planetos paviršiuje šimtą tūkstančių kartų nusileidžia Žemės atmosferai, net ir tokios retos dujos paveikia Plutono paviršių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vilniaus miesto teatras „Meno ir mokslo laboratorija“ kviečia į pirmąją 2020-ųjų premjerą. Režisierius Paulius Markevičius vasario 21 ir 22 d. žiūrovams pristatys spektaklį „Plutonas“, sukurtą pagal kylančios britų dramaturgijos žvaigždės Alisterio McDowallo pjesę. Lietuvos Etnokosmologijos muziejuje įvyksianti premjera žiūrovus įtrauks į kosminės stoties gyvenimo ritmą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Maždaug prieš 13 metų Plutonas neteko 9-osios Saulės sistemos planetos statuso, tačiau mokslininkai vis tiek nenustoja jo tyrinėti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plutonas yra keistas objektas: gana didelis, kaip Kuiperio žiedo objektams, bet per mažas, kad būtų planeta. Jo kilmė irgi nėra iki galo aiški: tokiu atstumu nuo Saulės planetoms, ypač mažoms, formuotis turėjo būti labai sudėtinga. Dabar, apjungę New Horizons misijos ir Rosetta zondo, tyrinėjusio kometą 67P, duomenis, astronomai pasiūlė naują Plutono kilmės paaiškinimą.