Bendros kosminių misijų realizavimo idėjos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Norint ištirti Žemės sesės paviršių, būtina sukurti labai patikimą nusileidimą. Ir pirmieji žingsniai šiuo atžvilgiu jau žengti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
12 Mėnulyje vaikščiojusių astronautų – tai tikriausiai vienas geriausių, jei tik ne geriausias, NASA pasiekimas. Mėnulyje astronautai rinko akmenis, fotografavo, atliko eksperimentus, paliko keletą vėliavų ir sugrįžo – bet šie savaites trukę „Apollo“ programos vizitai nelėmė ilgesnio žmonijos užsilikimo Mėnulyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosminiai skrydžiai kainuoja labai daug – tai yra viena iš priežasčių, kodėl ši sritis vystosi lėčiau, nei norėtųsi. Vienas iš būdų juos atpiginti – sukurti efektyvesnius kosminių misijų planus, kuriuose būtų įtraukiami keli skrydžiai, skirti vienai misijai įgyvendinti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusieji metai kosmoso tyrimų entuziastus bei mokslininkus ir džiugino, ir liūdino. Nors dalis šiems metams suplanuotų kosminių misijų ir buvo atidėta, įdomių įvykių artimiausius dvylika mėnesių tikrai netrūks, rašoma svetainėje „Ars Technica“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po truputį vis garsiau kalbama apie tai, kad žmonės netrukus vėl keliaus į Mėnulį, po kokių dešimties-penkiolikos metų – ir į Marsą, šnekama apie nuolat gyvenamas kosmines stotis, taip pat nedrąsiai svarstomos ir kolonijų prie kitų Saulės sistemos kūnų idėjos, ar tai būtų Venera, ar didžiųjų planetų palydovai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo 2011 metų vienas iš ilgalaikių NASA tikslų yra žmonių skrydis į Marsą. Nepaisant prezidento Trumpo paskelbtos direktyvos NASA koncentruotis į Mėnulio tyrimus, kelionė į Marsą vis tiek turėtų išlikti prioritetine sritimi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronautai, prieš pirmą kartą nužengdami ant Raudonosios planetos paviršiaus, pirmiausiai apsigyvens kosminėje stotyje, kuri suksis Marso orbitoje. Tokiu būdu astronautai palaipsniui galės tyrinėti šią planetą, išvengdami dalies pavojų, kilsiančių iš karto statant bazę paviršiuje, praneša space.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neslepiama, kad JAV Gynybos ministerijos mokslo padalinys DARPA (Defense Advanced Research Projects Agency) negaili investicijų genetinei inžinerijai ir sintetinei biologijai. Priklausomai nuo požiūrio į karinėse laboratorijose gimstančias visiškai naujas gyvybės formas, tai gali ir bauginti, ir žavėti. Ir jei priklausote besižavintiems, štai dalykas, kuris skambės tikrai nuostabiai: DARPA specialistai mano, kad jų darbas nuves iki organizmų, gebančių Marsą pakeisti taip, kad jis atrodytų kaip Žemė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalbų apie žmonių misiją į Marsą daug. Tik kažkodėl niekas nekalba apie Venerą. Kodėl gi ne Venera? Sunku patikėti, bet Venera - žymiai geresnė alternatyva žmonijos kolonijai. Iš pirmo žvilgsnio tai nuskambės kaip nesąmonė, tačiau Venera, ko gero, yra palankiausia žmonijai gyvenimo vieta Saulės sistemoje po Žemės. Nesąmonė tai tik iš pirmo žvilgsnio. Kaip tik todėl apie Veneros kolonizavimo galimybes labai rimtai svarsto ir NASA. Bet apie viską – iš pradžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Virš galvų – saulės jėgainės, aprūpinančios gyvenamąjį kupolą energija. Erdvės Marso apartamentuose neturėtų trūkti – lubos juose bus aukštos. Be to, ant jų kabos trimatis spausdintuvas naujiems įrankiams ir reikmenims pasigaminti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pagal vieną iš teorijų, gyvybė Žemėje pirmiausia atsirado mikrobiniu pavidalu. Ją į mūsų planetą atnešė nukritęs asteroidas, kilęs iš kito Saulės sistemos kūno, pavyzdžiui, Marso, o gal net iš dar tolimesnių kosmoso platybių. Tačiau ar būtų įmanoma mums patiems nusiųsti į kitus pasaulius savo „gyvybės sėklą“? Mokslininkai vieningi – tikrai taip.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Buvęs astronautas Chrisas Hadfieldas prognozuoja, kad žmonės Žemės palydove turės savo koloniją jau po 30-40 metų, o po 70 – ir puikiai veikiančią bazę, rašo „The Telegraph“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NASA tiki, kad vieną dieną Jupiterio palydove Europoje gyvens žmonės. Maža to, subūrė mokslininkų komandą, kuri iškeltų konkrečius uždavinius Jupiterio mėnulyje ant ledo paviršiaus nusileidusiai misijai. Projektas pristatytas žurnale "Astrobiology".
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Štai jau keturiasdešimt ketveri metai, kaip Neilas Armstrongas ir Buzzas Aldrinas žengė pirmuosius žingsnius mėnulyje - atrodė, tuo metu žmonija stovėjo ties nauja kosmoso tyrimų riba. Ir tuomet atrodė - jei Mėnulis gali būti užkariautas, kodėl nesiekti toliau - kodėl nenukeliavus į kitas planetas ar kitas žvaigždžių sistemas?