Marso gruntas
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dar viena nauja technologija, kuriai NASA skyrė finansavimą, yra sintetinės biologijos projektas, skirtas statybinių medžiagų gamybai Marse. Marso gyventojams – ar tai būtų tyrimų stočių darbuotojai, ar kolonistai – reikės pastatų su storomis sienomis ir lubomis, kad apsisaugotų nuo žalingos spinduliuotės, dulkių audrų ir kitų pavojų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praeityje Marso paviršiuje buvo skysto vandens – upių, ežerų ir jūrų. Taip pat ten lydavo lietus, taigi vyko visas vandens apytakos ratas. Laikui bėgant ir atmosferai retėjant, vanduo sustingo į ledą arba išgaravo, todėl šiandien Marso paviršius sausesnis už sausiausią Žemėje Atakamos dykumą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Išsiaiškinome, kad centrinėje Valles Marineris dalyje pilna vandens – daug daugiau, nei tikėjomės.“
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dažnai kalbama apie Žemės ir Marso panašumus. Tačiau šias kaimynines Saulės sistemos planetas skiria labai didelis skirtumas - viena yra gyvenama, kita - ne. Mokslininkai turi daugybę skirtingų paaiškinimų, kodėl Marse nėra gyvybės (arba jos yra visai mažai), bet gali būti, kad paaiškinimas yra labai paprastas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiandieninė Marso atmosfera yra oksiduojanti – geležis planetos paviršiuje rūdija. Tokia yra ir Žemės atmosfera. Mūsų planetoje taip buvo pastaruosius pustrečio milijardo metų; ankstesniais laikais atmosferoje buvo tiek mažai deguonies, kad rūdijimo procesas nevyko. Kitaip tariant, ankstyvosios Žemės atmosfera buvo redukuojanti. Dabar pateikti įrodymai, kad jauno Marso atmosfera taip pat buvo redukuojanti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marso kopų šlaituose, nukreiptuose į Saulę, kartais įvyksta nuošliaužos. Kurį laiką buvo manoma, kad tai galbūt yra skysto vandens egzistavimo įrodymai, bet vėliau daugelis mokslininkų perėjo prie nuomonės, kad nuošliaužas gali sukelti garuojantis anglies dvideginio ledas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiandieninio Marso paviršius yra labai sausas – gerokai sausesnis už Žemės dykumas. Visgi vandens ledo Marse yra daug, o kartais jis gali ir ištirpti bei suformuoti trumpalaikius vandens telkinius. Kiek ilgai jie gali išlikti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marse yra daug kopų. Kai kurios jų – tokios senos, kad spėjo pavirsti uolienomis, bet išlaikė kopoms būdingas formas, tokias kaip nuožulnūs šlaitai į vietą pusę ir išlenkti gūbriai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marso paviršiuje kadaise buvo daug vandens – upės, ežerai ir jūros. Tačiau vis dar nežinome, ar jie buvo ilgalaikis, ar trumpalaikis reiškinys. Pavyzdžiui, Marsas galėjo būti ledinė planeta, kurioje skystas vanduo atsirasdavo tik retų atlydžių metu; iš kitos pusės, planetos klimatas galėjo būti panašesnis į atogrąžas – šiltas ir lietingas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NASA „Curiosity rover“ komanda Marse pastebėjo keistai atrodantį objektą – buvo įtariama, kad tai yra kosminių griuvėsių gabalas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės pluta susiformavo praėjus maždaug 120 milijonų metų po Saulės įsižiebimo. O štai Marso pluta susiformavo anksčiau – 20 milijonų metų po termobranduolinių reakcijų Saulėje pradžios, arba prieš 4,547 milijardo metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marse, ties pusiauju, yra didžiulis regionas, vadinamas Medūzos žemuma (Medusae Fossa). Jį sudaro nuosėdinės uolienos, bet jų kilmė kol kas nėra aiški - iki šiol buvo pasiūlyti ir nuosėdinės, ir vulkaninės, ir eolinės (vėjo sukurtos) kilmės modeliai. Dabar pristatyti nauji Marso gravitacinio lauko matavimai, kurie leido gana tiksliai įvertinti Medūzos žemumos paviršiaus struktūrų tankį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Milžiniškos smėlio gyvatės išvagojusios Marso paviršių užfiksuotos kvapą gniaužiančioje NASA zondo „Mars Reconnaisance Orbiter“ (MRO) nuotraukoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Europos kosmoso agentūra ESA atliko bandomąjį trimatį spausdinimą iš sumodeliuotų Marso dulkių – šiuo bandymu ESA nori patikrinti, kokios yra galimybės statyti pastatus iš Marse ar kitose planetose randamų medžiagų, rašoma oficialiame ESA pranešime.