James Webb Space Telescope
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiandieniniai didžiausi kosminiai teleskopai turi keleto metrų skersmens veidrodžius. Būtent pagrindinio veidrodžio dydis yra vienas pagrindinių veiksnių, nulemiančių teleskopo gaunamų vaizdų ryškumą ir gebėjimą aptikti blausiausius objektus. Artimiausiu metu teleskopų dydis gali pradėti kelti problemų. Jau dabar rengiami teleskopai, pavyzdžiui James Webb, reikalauja inovatyvių sprendimų, kad būtų galima juos sutalpinti į raketas-nešėjas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuo metu jau baigiamas ir 2020-aisiais pagaliau pakilti turėsiantis James Webb kosminis teleskopas turi 6,5 metro skersmens pagrindinį veidrodį, sudarytą iš 18 vienodų šešiakampių segmentų. Jau ir tokio veidrodžio pagaminimas sukėlė daug techninių iššūkių, o ateityje teleskopai planuojami dar didesni.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuo metu NASA kosminių misijų pagrindas yra Didžiųjų observatorijų ketveriukė: Hablas, Chandra, Spitzeris ir Kepleris. Per artimiausius keletą metų šias observatorijas teks išleisti į užtarnautą poilsį, o jų vietą užims kitos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
James Webb kosminis teleskopas, turėjęs jau šiemet pakilti į kosmosą ir užimti deramą vietą šalia Hablo, Čandros bei kitų didžiųjų orbitinių observatorijų, vėl vėluoja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomų skrydžiai į kosmosą, zondai, tiriantys už milijardų kilometrų nuo Žemės skriejančius kosminius kūnus, gyvybės paieškos tolimosiose planetose... Tai, kas seniau tebuvo mokslinės fantastikos rašytojų vaizduotės kūriniai, tampa realybe. Štai ir dabar geriausi viso pasaulio mokslininkai konstruoja ne ką kita, o laiko mašiną – Džeimso Vebo (angl. James Webb) kosminį teleskopą, padėsiantį mums pažvelgti į tolimą Visatos praeitį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai bus pabaigtas James Webb kosminis teleskopas (JWST), jis taps galingiausia kada nors žmonijos sukurta orbitine observatorija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugiau nei 10 metų gaminamas kosminis superteleskopas turi jau visas detales ir netrukus keliaus ten, iš kur niekada nebesugrįš.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Į kosmosą 2018 m. spalį iškeltas kosminis Jameso Webbo teleskopas taps didžiausiu optiniu kosminiu teleskopu per visą mokslo istoriją. 6,5 metro skersmens veidrodis rinks infraraudonuosius spindulius, visatos erdvėmis keliavusius net 13,5 mlrd. šviesmečių. Taip teleskopas pažvelgs į ankstyvą visatos kūdikystę. Tiesa, viena bėda: veidrodis per didelis, kad jį būtų įmanoma iškelti vienu mėginimu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Kol NASA aktyviai kuria <a target="_blank" href="http://www.technologijos.lt/n/mokslas/astronomija_ir_kosmonautika/S-47471/">galingiausią pasaulyje teleskopą</a>, apie Žemę jau ketvirtį amži
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Maždaug 7,3 šviesmečių nuo Saulės mokslininkai rado vandens debesų pėdsakų. Mokslininkų pateiktos išvados, tiesa, yra preliminarios. Tuo atveju, jei astronomų išvados pasitvirtins, bus galima kalbėti apie pirmąjį įrodymą, kad vandens debesys egzistuoja už Saulės sistemos ribų, rašoma puslapyje Science.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasisaugok, Gaia. Robotizuotas galaktikos žemėlapio sudarytojas tikriausiai padarė pirmąjį atradimą, išgyvendamas netikėtą kosmoso šiukšlių puolimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dėl nepakankamo finansavimo JAV nacionalinė aeronautikos ir kosmoso administracija (NASA) gali išjungti kosminį teleskopą „Spitzer“, pranešė mokslo žurnalas „Nature“. Dėl to sutaupytos lėšos būtų perskirstytos kitoms NASA kosminėms observatorijoms finansuoti, sakoma pranešime.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p style="font-style:italic">Ki­tais me­tais tik­riau­siai teks at­si­svei­kin­ti su Hubble'u, ku­rio pa­va­di­ni­mas ta­po ko­ne ben­dr
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Infraraudonųjų spindulių spektro Džeimso Vebo kosminį teleskopą („James Webb Space Telescope“ – JWST), kurį NASA planuoja paleisti 2013 m., nuo Saulės dengs teniso aikštės dydžio skydas. Misijos koordinatoriai tvirtina, kad šis skydas bus geriausia apsaugos priemonė nuo Saulės Visatoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai teigia užfiksavę, kaip manoma, seniausią iki šiol stebėtą galaktiką – žvaigždžių telkinį, susidariusį dar pačioje Visatos kūdikystėje.