Didieji galaktikų superspiečiai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodamiesi kvazaru kaip švyturiu, mokslininkai jaunoje Visatoje aptiko didelį protoklasterį – milžiniško galaktikų telkinio, kuris bus didžiausias žinomas šiuolaikinėje Visatoje, pradžią.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nauji tolimo galaktikų spiečiaus stebėjimai pribloškė grupę mokslininkų, kurie svarsto, ar jie atrado naują fizikos formą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gravitacijos susietos struktūros gali būti neįsivaizduojamai didelės. Tad, nieko keisto, kad atrasta dar viena, daugiau nei pusę dangaus užimanti, Pietų Ašigalio siena.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Superspiečiai yra bene didžiausi galaktikų telkiniai Visatoje; jie greičiausiai nėra pilnai surišti gravitaciškai, tačiau galaktikų koncentracija juose yra aiškiai didesnė, nei vidutiniškai erdvėje. Tyrinėti juos labai sudėtinga, nes daugybės galaktikų bei jų spiečių judėjimas išdarko vaizdą, be to, pakankamai jautriais teleskopais sudėtinga aprėpti kartais nemažą dangaus plotą apimančias superspiečiaus ribas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įvairios struktūros Visatoje formuojasi hierarchiškai – tai reiškia, kad dauguma jų susidaro susijungiant mažesniems objektams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Paukščių Tako galaktika priklauso Vietinei galaktikų grupei, kartu su Andromeda ir keliomis dešimtimis mažesnių narių. Vietinė grupė yra Mergelės superspiečiaus dalis, bet didžioji dalis šio spiečiaus ir dar didesnės struktūros Laniakėjos yra į vieną pusę nuo mūsų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vos prieš savaitę rašiau apie tolimoje Visatoje aptiktą besiformuojantį galaktikų superspiečių, o dabar pranešta apie kitą rekordininką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kuo daugiau duomenų surenkame apie galaktikų išsidėstymą Visatoje, tuo daugiau įvairių struktūrų aptinkame.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Galaktika, pasirodo, yra kosminėje dykroje. Dar prieš ketverius metus, stebint galaktikų pasiskirstymą, buvo iškelta idėja, kad mes esame maždaug 300 megaparsekų skersmens mažesnio tankio zonoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galaktikos Visatoje nėra išsibarsčiusios tolygiai ar atsitiktinai – jos telkiasi į spiečius ir superspiečius. Turint omeny, kad tai yra didžiausios kosminės struktūros, būtų galima pagalvoti, kad aplink Paukščių Taką esančius galaktikų spiečius žinome visus iki vieno.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalbėdami apie kosmosą, esame pratę turėti reikalų su dideliais atstumais ir objektais. Visatos mastu Žemė yra gana maža. Net ir mūsų Saulės sistemoje mus be vargo nustelbia Jupiteris, kuris, pasak NASA, prilygtų daugiau nei tūkstančiui Žemių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalbėdami apie kosmosą, esame pratę turėti reikalų su dideliais atstumais ir objektais. Visatos mastu Žemė yra gana maža. Net ir mūsų Saulės sistemoje mus be vargo nustelbia Jupiteris, kuris, pasak NASA, prilygtų daugiau nei tūkstančiui Žemių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasižiūrėjus į iliustracijose pavaizduotas ryškias spiralines galaktikas sunku įsivaizduoti, kaip jos galėjo būti nepastebėtos anksčiau. Tačiau būtent taip ir buvo iki šiol, kol astronomijos apžvalgoje jos buvo prilygintos ryškiausioms ir didžiausioms kada nors matytoms galaktikoms, rašo gizmodo.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p class="strap">Į visatos tolius žvelgiantys astronomai atrado BOSS Didžiąją sieną, milžinišką milijardo šviesmečių skersmens struktūrą iš 830 galaktikų</p>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ypač galingu antžeminiu teleskopu Australijoje atrasti šimtai paskui Paukščių Taką sekiojančių iki tol nežinotų galaktikų. Jos atrastos dangaus srityje, kurioje astronomų stebėjimo įrangą akina Paukščių Tako žvaigždės. Tačiau labiausiai mokslininkus glumina kitas pastebėtas dalykas – Paukščių Takas su tūkstantine galaktikų palyda traukia kažkokio kolosalaus, bet dar neatrasto kosminio objekto link.