Galaktikos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai mano, kad Paukščių Tako dydis ir žvaigždžių skaičius skiriasi nuo ankstesnių tyrimų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Koks yra Paukščių Tako spindulys? Nustatyti šį dydį bet kuriai galaktikai sudėtinga, nes pakraščiuose esančios žvaigždės gali būti nutolusios labai toli nuo centro, ir pamatyti jas vargu ar įmanoma. Todėl paprastai galaktikos dydžiui įvardinti naudojami kitokie parametrai, pavyzdžiui pusės šviesio spindulys. Tai spindulys, kurio viduje (t.y. arčiau centro) esančios žvaigždės skleidžia pusę visos galaktikos spinduliuotės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nepamirškite leisti akims prisitaikyti prie tamsos – bent 20 minučių prieš dangaus stebėjimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip ir kiekviena galaktika, Paukščių Takas per gyvenimą patyrė ne vieną susiliejimą su kaimynėmis. Paskutinis reikšmingas susiliejimas įvyko prieš maždaug 10 milijardų metų, taigi iki šių dienų prarytųjų galaktikų likučiai turėjo išsimaišyti neatpažįstamai. Bet ar tikrai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodamiesi Jameso Webbo kosminiu teleskopu mokslininkai aptiko galaktiką, kuri jau buvo mirusi, kai Visatai buvo 700 mln. metų. Tai reiškia, kad joje nebeliko dujų ir dulkių naujoms žvaigždėms susikurti. Tačiau pagal teoriją galaktikai tam būtų prireikę milijardų metų. Todėl astronomai bando išsiaiškinti, kas iš tikrųjų nutiko – nes iki šiol šio reiškinio paaiškinti nepavyksta, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodamiesi kvazaru kaip švyturiu, mokslininkai jaunoje Visatoje aptiko didelį protoklasterį – milžiniško galaktikų telkinio, kuris bus didžiausias žinomas šiuolaikinėje Visatoje, pradžią.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tamsiosios materijos, pagal apibrėžimą, negalime pamatyti. Matome tik jos gravitacinį poveikį galaktikoms, spiečiams ir šviesai. Naujame tyrime parodyta, kad vienas iš poveikių gali būti izoliuotų galaktikų formos išsikreipimas; šis efektas gali padėti išmatuoti, kokiu greičiu juda tamsiosios materijos dalelės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai ištyrė aktyviąją Perseus A galaktikos šerdį ir pastebėjo kovą tarp gravitacijos ir magnetizmo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujausiose Jameso Webbo kosminio teleskopo įamžintose nuotraukose užfiksuota net 19 į Paukščių Taką panašių tolimų spiralinių galaktikų. Tai detaliausi iki šiol užfiksuoti tolimųjų galaktikų vaizdai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Visatoje medžiaga išsidėsčiusi hierarchinėmis struktūromis: maži telkiniai grupuojasi į didesnius, šie – į dar didesnius ir taip toliau. Didžiausi telkiniai yra galaktikų spiečiai, superspiečiai ir gijos, bendrai sudarantys vadinamąjį kosminį voratinklį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Hablo kosminiu teleskopu buvo užfiksuotas žvaigždžių „tiltas“, jungiantis 2 galaktikas. Taip gali atrodyti Paukščių Takas po milijardų metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sprendžiant iš galaktikų judėjimo, Visata gali būti ne 13,8 milijardo metų senumo.