Seniausios galaktikos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų atradimas yra toks neįprastas, kad jie sukūrė jam naują objektų klasę ir tikisi, kad bus galimybė ją geriau ištirti ir sužinoti apie tamsųjį visatos periodą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmosios galaktikos atsirado praėjus keliems šimtams milijonų metų po Didžiojo sprogimo. Kada tiksliai – nežinome, nes kol kas jų pamatyti nesugebame net geriausiais teleskopais. Taip pat nesugebame pamatyti ir pirmųjų juodųjų skylių, tad net nežinome, kokios jos buvo ir iš kur atsirado supermasyvios juodosios skylės, randamos daugumos galaktikų centruose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atrasta „fosilinė“ galaktika gali padėti rasti atsakymus į kai kuriuos klausimus apie visatos istoriją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kone kiekviena galaktika centre turi supermasyvią juodąją skylę, milijonus-milijardus kartų masyvesnę už Saulę. Kelis procentus laiko ji būna aktyvi: į juodąją skylę krenta daug dujų, jos įkaista ir ima labai ryškiai spinduliuoti. Spinduliuotė nustumia kiek toliau esančias dujas ir gali sukelti tėkmę, sklindančią per visą galaktiką šimtų kilometrų per sekundę greičiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aplinkinėje Visatoje apie trečdalį galaktikų yra spiralinės. Jos turi centrinius elipsoido formos telkinius, nuo kurių tęsiasi diskai, o juose driekiasi spiralinės vijos. Tokioms struktūroms susiformuoti reikia laiko – tolimoje praeityje galaktikos buvo gerokai chaotiškesnės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kuo tolimesnės galaktikos, tuo sunkiau jas stebėti, nebent jos būtų labai šviesios. Iki šiol dauguma žinomų galaktikų, kurių šviesa iki mūsų keliavo daugiau nei 12 milijardų metų, buvo labai sparčiai formuojančios žvaigždes arba neseniai baigusios jas formuoti ir neturinčios dulkių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Beveik kiekviena galaktika savo gyvenime patiria įvairių susiliejimų su kitomis. Ankstyvojoje Visatoje susiliejimai buvo dažnesni, bet stebėti juos – sudėtinga, nes galaktikos yra blausios ir sunku jas išskirti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mes gyvename Paukščių Tako galaktikoje. Nakties danguje, esant labai geroms sąlygoms, galime įžiūrėti kaimyninę Andromedą. Gyvenantys pietų pusrutulyje mato artimesnes, bet mažesnes, kaimynines galaktikas - Didįjį ir Mažąjį Magelano debesis. Bet tai - tik mažytė Visatos įvairovės dalis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žiniasklaida kartkartėmis vis praneša apie pagerintą tolimiausios žinomos galaktikos rekordą. Taip skverbiamės vis gilyn į Visatos praeitį – matome galaktikų atvaizdus iš laikų, kai Visatai buvo 800 milijonų metų, 700 milijonų, 650 milijonų... Ir tai dar greičiausiai ne pabaiga.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinė astronomų komanda aptiko kol kas labiausiai nuo mūsų nutolusią galaktiką. Ši galaktika yra už maždaug 30 mlrd. šviesmečių ir padeda mokslininkams gauti žinių apie periodą, kuris prasidėjo iš karto po Didžiojo sprogimo, rašo bbc.co.uk.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kažkada, daugiau kaip prieš 12,7 mlrd. metų, galaktikoje, kuri yra pernelyg blausi ir pernelyg tolima, kad ją įžiūrėtų kosminis teleskopas "Hubble", egzistavo žvaigždė, kuri savo gyvenimą užbaigė dar prieš Žemės gimimą. Kai ji sprogo, savo medžiagą į kosmosą išsviedė dviem srautais ir greičiu, artimu šviesos greičiui. O sprogimo būta tokio, kad jis milijonus kartų pranoko gimtosios galaktikos ryškį. Kokia žvaigždė turėjo būti, kad jos sprogimas tiek kartų pranoktų ištisos galaktikos ryškį?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tik vakar pradėjusiu veikti daugiau kaip 1 mlrd. svarų vertės didžiausiu ir galingiausiu pasaulyje antžeminiu teleskopu ALMA padarytos pirmosios nuotraukos. Vienoje iš pirmųjų fotografijų užfiksuota priešistorinė galaktika, kurioje žvaigždės gimdavo neįtikėtinais tempais – iki kelių tūkstančių žvaigždžių per metus. Palyginimui, Paukščių Take per metus gimsta vidutiniškai tik 1 nauja žvaigždė.