Žemės planetos formavimasis
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės sistemos riba įprastai laikoma heliopauzė – regionas, kuriame Saulės vėjas atsimuša į tarpžvaigždinę medžiagą ir sustoja. Šio burbulo spindulys siekia apie 90 astronominių vienetų (AU; 1 AU yra vidutinis atstumas nuo Saulės iki Žemės, arba beveik 150 milijonų kilometrų).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Australijos mokslininkai sumodeliavo beveik milijardą metų trukusią Žemės tektoninę istoriją ir nustatė, kad maža anglies dioksido koncentracija buvo visuotinio atšalimo, dėl kurio mūsų planeta virto vienu dideliu ledo sluoksniu, priežastimi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemėje azoto yra gana daug – tiek atmosferoje, tiek plutoje ar vandenynuose. Jis būtinas visai gyvybei, jo junginiai buvo būtini ir gyvybės atsiradimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės sistemoje randama gana daug radioaktyvių aliuminio ir geležies izotopų skilimo produktų. Patys izotopai čia egzistavo pačioje sistemos gyvavimo pradžioje, kai formavosi pirmosios uolienos. Skildami jie išskyrė daug šilumos, kuri šildė ir jauną Žemę bei greičiausiai padėjo prasidėti tektoninių plokščių judėjimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po Afrika ir Ramiuoju vandenynu, pačioje giliausioje Žemės mantijos dalyje, supančioje Žemės branduolį, yra dvi milžiniškos dėmės, užimančios nuo trijų iki devynių procentų Žemės tūrio, rašo „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip atsirado gyvybė Žemėje? Atsakymo į šį fundamentalų klausimą kol kas neturime, bet hipotezių nestinga. Nuo vis sudėtingesnių molekulių formavimosi prie hidroterminių versmių vandenynų dugne ar šiltose balutėse vandenynų pakrantėse iki pradmenų atkeliavimo iš kosmoso, idėjų yra tikrai įvairių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gerai žinome, jog Žemė susiformavo sausa, o vanduo atkeliavo vėliau, su kometomis ir asteroidais. Bet ar tikrai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vanduo dengia tris ketvirtadalius Žemės paviršiaus ir buvo labai svarbus gyvybei atsirasti, tačiau dėl jo kilmės mokslininkai vis dar aktyviai diskutuoja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vis dar nesame visiškai tikri, kaip prieš milijardus metų susiformavo Mėnulis – šią paslaptį mokslininkai bando atskleisti dešimtmečiais. Tačiau modeliavimo ir superkompiuterių pagalba mes vis labiau prie to priartėjame.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinė geomokslininkų komanda sukūrė vaizdo įrašą, kuriame pirmą kartą parodoma, kad tektoninės plokštės nuolat juda.
Iškelta nauja hipotezė apie tai, kaip susiformavo Žemė: daug tiksliau atitinka mūsų planetos savybes
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iš tikrųjų mokslininkai tiksliai nežino, kaip susiformavo mūsų planeta. Tiesa, akademiniame pasaulyje vyrauja nusistovėjusi bendra teorija, tačiau kuo smulkiau siekama ją paaiškinti, tuo tai darosi sudėtingiau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujajame mokslininkų tyrime teigiama, kad iš Žemės branduolio į išorę veržiasi senovinis pirmapradis helis, susidaręs po Didžiojo sprogimo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Per mūsų sistemą gali praskrieti tiek daug tokių tarpžvaigždinių keliautojų, kaip Oumuamua, kad vienas galėjo tapti sėkla, apie kurią užaugo Žemė
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar gyvybė, kurią mes žinome, galėjo prasidėti Marse, o ne Žemėje? Skamba beprotiškai, bet tokią idėją siūlo keletas mokslininkų. Bent jau apsvarstykime šią galimybę.