Juodųjų skylių tyrimo metodai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Modeliavimo rezultatai apvertė aukštyn kojomis esamas teorijas apie juodųjų skylių akrecinius diskus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai ištyrė aktyviąją Perseus A galaktikos šerdį ir pastebėjo kovą tarp gravitacijos ir magnetizmo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad pirmapradės juodosios skylės sukelia Saulės sistemos planetų judėjimo svyravimus ir šio efekto pagalba galima patvirtinti tokių objektų egzistavimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Juodosios bedugnės gali slypėti žvaigždėse ir papildoma jų masė gali padėti paaiškinti keistus visatos gravitacinius efektus, priskiriamus tamsiajai materijai
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aktyvios galaktikos – į kurių centrines juodąsias skyles sparčiai krenta dujos – švyti praktiškai visame elektromagnetiniame spektre, nuo radijo iki gama spindulių. Jau seniai žinoma, kad aktyvaus branduolio radijo bei rentgeno spinduliuotės intensyvumas ir juodosios skylės masė siejasi tarpusavyje, tad išmatavę pirmus du dydžius, galime neblogai nustatyti ir trečiąjį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Supermasyvios juodosios skylės randamos daugumos galaktikų centruose. Jų masės gali siekti net milijardus Saulės masių. Kaip jos atsirado – vis dar iki galo neaišku. Problema čia tokia, kad juodoji skylė negali augti neribotai greitai; maksimalią spartą riboja dabartinė skylės masė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar yra dar vienas didžiulis dangaus kūnas, kurio vis dar negalime pamatyti net su savo pažangiausiais teleskopais?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grupė mokslininkų laboratorijoje sukūrė juodosios skylės akrecijos diską, kad suprastų, kaip juodoji skylė sugeria medžiagą ir auga.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kitokios juodosios skylės gali suteikti naujos informacijos apie supermasyvios juodosios skylės Sagittarius A* (Šaulio A*) kuri yra mūsų galaktikos centre, kilmę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinė astronomų komanda ketvirtadienį atskleidė pirmąjį supermasyvios juodosios skylės, esančios mūsų pačių Paukščių Tako galaktikos centre, vaizdą – kosminį kūną, žinomą kaip Sagittarius A* (Šaulio A*).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš dvejus metus paskelbta pirmoji juodosios skylės nuotrauka. Tiksliau sakant, tai buvo aplink juodąją skylę esančių dujų spinduliuotės atvaizdas su centrine tamsia dėme, atitinkančią „juodosios skylės šešėlį“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Masyvaus gravitacijos šaltino užuominos už Plutono orbitos įžiebė galimos „Devintosios planetos“ paieškas. Kai kurie astronomai mano, kad tai galėtų būti po didžiojo sprogimo likus juod
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmasis juodosios skylės atvaizdas, užfiksuotas 2019 m., sustiprina Alberto Einsteino bendrosios reliatyvumo teorijos pagrindimą, sako mokslininkai. Nauja išvada rodo, kad paneigti garsiąją teoriją dabar jau būtų 500 kartų sunkiau.