Žmogus ir robotai kosmose
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinės kosminės stoties (TKS) astronautai netrukus galės gerti vandenį, pagamintą iš jų filtruoto šlapimo, pasitelkus naują prietaisą, skelbia „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Seniai žinoma, kad buvimas mikrogravitacijoje – nesvarumo būsenoje – neigiamai atsiliepia žmonių sveikatai. Sutrinka tiek raumenų ir kaulų veikla, tiek regėjimas ir imuninė sistema. Vis gausėjant žmonių skrydžiams į kosmosą, mokslininkai stengiasi kuo geriau išsiaiškinti šių pokyčių priežastis, kad būtų galima juos sumažinti arba išvis panaikinti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Leisdamasis Mėnulio paviršiuje, bet koks erdvėlaivis sukelia regolito debesį. Reaktyvinio variklio išmetama medžiaga nupučia paviršines dulkes, o beorėje erdvėje jos gali pasiekti net dviejų kilometrų per sekundę greitį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kavos ruošimas yra menas, ir tai yra faktas, kurio negalima paneigti. Norint paruošti tikrai gerą espresso kavą, reikia ilgametės praktinės patirties bei teorinių žinių, apie tinkamą dozavimą, kavos ruošimo laiką ir t.t. Todėl, baristomis save gali vadinti tik tie, kurie jau yra įsisavinę šias žinias apie tai, kaip paruošti kavą ar kaip valdomi pažangūs kavos aparatai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Per visą žmonių kosminių skrydžių istoriją moterų tarp astronautų buvo vos apie penktadalį. Tyrimuose, kur nagrinėtas mikrogravitacijos poveikis žmonių organizmams, moterys sudarė dar mažiau, vos apie dešimtadalį, subjektų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronautai „Tiangong“ kosminėje stotyje naudoja specialų prietaisą plaukams kirpti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Robotas buvo išbandytas imituotoje Marso aplinkoje ir vieną dieną gali būti naudojamas padėti žmonijai išgyventi Raudonojoje planetoje, rašo livescience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Seniai žinome, kad astronautai kosminių misijų metu patiria raumenų atrofiją. Netekę nuolatinio krūvio, sukeliamo Žemės traukos, raumenys tiesiog ima silpti. Bet iki šiol neaišku, kokie tiksliai genetiniai mechanizmai lemia šiuos pokyčius. Viena iš problemų ieškant tokių mechanizmų – pokyčiai astronautų kūnuose misijų metu vyksta labai įvairūs, ir toli gražu ne visi pokyčiai susiję būtent su raumenų veikla.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinėje kosminėje stotyje (TKS) pirmą kartą buvo auginami pelių embrionai – siekiant išsiaiškinti, ar žmonėms pastoti kosmose būtų saugu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„NASA“ astronautai skraidys stilingai – prabangių drabužius kuriantys mados namai „Prada“ padės kurti kosminius kostiumus 2025 m. Mėnulio misijai, rašo BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nauji humanoidiniai robotai gali pirmiausia skristi į Mėnulį, o paskui į Marsą, kad padėtų astronautams tyrinėti tuos pasaulius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Buvimas kosmose turi daug neigiamų poveikių žmonių sveikatai. Vienas jų yra mažakraujystė – kosmose raudonieji kraujo kūneliai nyksta pusantro karto sparčiau, nei Žemėje. Mikrogravitacijos sąlygomis daug energijos nereikia, taigi esant kosmose mažakraujystė nekelia didelių problemų, bet grįžus į Žemę užtrunka laiko, kol organizmas atsistato.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai, kad skrydžiai į kosmosą gali sukelti didelius pokyčius žmogaus smegenyse, jau buvo išsiaiškinta anksčiau. Tačiau dabar naujausio tyrimo metu paaiškėjo, kaip ilgos misijos ir dažnos kelionės į kosmosą gali pakenkti astronautų smegenims.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rasti tinkamų žmonių, kurie galėtų vykti į Marsą, bus nelengva. Jie turi būti pasiruošę milžiniškai rizikai, kad niekada negrįš, turi būti pasirengę sėdėti uždarame erdvėlaivyje apie septynis mėnesius ir turi būti vieni iš geriausiai parengtų specialistų iš visų Žemėje dirbančių žmonių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmiesiems Mėnulio gyventojams – o tokie ten turėtų nukeliauti dar šį dešimtmetį – reikės nudirbti daugybę sunkių fizinių darbų: pastatyti gyvenamąsias patalpas, įrengti Saulės jėgaines, nutiesti kabelius, pastatyti vandens ledo kasimo įrenginius. Aišku, jie to nedarys plikomis (ar skafandrais padengtomis) rankomis – greičiausiai į pagalbą ateis robotai.