Mėnulio geologiniai dariniai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2020 m. gruodį kinų zondas „Chang'e-5“ nuskrido į Mėnulį, nusileido, surinko uolienas ir pargabeno jas į Žemę. Tai buvo pirmasis Mėnulio medžiagos paėmimas per 45 metus – ir jis suteikia įdomių žinių apie Mėnulio sudėtį ir istoriją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulio paviršiuje išraižyti sūkuriniai raštai, atrodo, vis dėlto yra susiję su mūsų planetos palydovo paviršiaus formos pokyčiais, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai aptiko ypatingą dėmę nuo šilumą skleidžiančios medžiagos, glūdinčios tolimojoje Mėnulio pusėje. Didžiausia tikimybė, kad šios dėmės kaltininkė yra uoliena, kuri už Žemės ribų yra labai reta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad tolimojoje Mėnulio pusėje rado senovės ugnikalnių veiklos įrodymų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kinijos mokslininkai Mėnulyje esančių keistų stiklinių rutuliukų viduje aptiko galimai milijardus tonų vandens – ir ateityje tai galėtų būti naudojama kaip vandens šaltinis Mėnulio bazėms, rodo naujas tyrimas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas, atliktas naudojant Mėnulio mėginius, gautus Kinijos roveriu „Chang'e 5“, atskleidė, kaip Mėnulis galėjo išlikti vulkaniškai aktyvus net ir po to, kai jo mantija pradėjo atvėsti, rašo Livescience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulyje yra po truputį įvairiausių lakių medžiagų – nuo vandens ledo iki inertinių dujų. Pastarosios įstrigusios uolienose, mat pateko į magmą dar Mėnuliui esant skystam, o vėliau iš sustingusių akmenų ištrūkti nebegalėjo. Išanalizavę tokių inertinių dujų savybes, galime nustatyti jų kilmę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galbūt mokslininkai pagaliau surado paaiškinimą vienai iš seniausių „Apollo“ programos paslapčių: kodėl kai kurios uolienos, pargabentos iš Mėnulio paviršiaus, buvo suformuotos tokio stipraus magnetinio lauko kaip Žemėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulio uolienos, kurias pernai į Žemę atgabeno Kinijos autonominis kosminis laivas, suteikė naujų žinių apie senovinę Mėnulio vulkaninę veiklą, antradienį pranešė vienas mokslininkas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tikriausiai girdėjote apie Tarptautinės astronominės sąjungos pateiktą planetos apibrėžimą. Jis patikslino, kad už Neptūno orbitos yra didelė ledinių objektų juosta, o jos dalimi yra Plutonas – taigi, jis nėra laikomas planeta. Pagal Tarptautinės astronomų sąjungos apibrėžimą, palydovai (mėnuliai) taip pat nelaikomi planetomis. Tačiau ar žinojote, kad mūsų Mėnulis funkcionuoja kaip planeta? Jis gali daug ko išmokyti apie tai, kaip planetos formuojasi ir evoliucionuoja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Krateris, užimantis beveik ketvirtadalį Mėnulio paviršiaus, atskleidė naują informaciją apie natūralus Žemės palydovo formavimąsi. Ir išvados turi didžiulę reikšmę, teigia mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nieko nėra amžino – milijardus metų mūsų planetą lydintį nakties šviestuvą irgi graužia laiko rūdys. Dabar mokslininkai sugalvojo, kaip tai gali vykti.
TL;DR Cherchez la Femme
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Geležis ypatingai lengvai reaguoja su deguonimi – su tuo susiduriame kiekvienas, kai rūdija metaliniai įrankiai ar prietaisai. Žemėje geležis dažnai randama būtent junginiuose su deguonimi, pavyzdžiui kaip mineralas hematitas. Dabar hematito pirmą kartą aptikta ir Mėnulyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Turbūt nenustebinsiu pasakęs, kad Mėnulis yra geriausiai pažįstamas kosminis kūnas (ok, neskaitant Žemės, kuri techniškai irgi yra kosminis kūnas). Puikiai matomas nakties ir net dieniniame danguje, jis traukė žmonių dėmesį nuo pat tada, kai žmonės kaip tokie atsirado. Turbūt nerasime pasaulyje tautos, kuri neturėtų padavimų apie Mėnulį, kaip ir apie Saulę. Mokslininkai irgi nuo seniausių laikų – dar tų, kai jie vadinosi ne mokslininkais, o (gamtos) filosofais – stebėjo Mėnulį ir bandė suprasti, kas tai yra, kas ten vyksta, kiek jis panašus į Žemę. Pirmieji teleskopai parodė Mėnulio reljefą, kalnus ir įdubas, pavadintas jūromis. Bene pirmajame fantastiniame romane figūravo kelionė į Mėnulį, tokia kelionė buvo ir pirmojo fantastinio kino filmo siužetas. 1969 metais tokia kelionė įvyko ir realybėje. Dabar vis kalbama apie žmonių sugrįžimą į Mėnulį ir ilgalaikų tyrimų stočių, o gal net ir gyvenviečių, įrengimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Buvo nustatyta keistos į drebučius panašios medžiagos, kurią praėjusiais metais viename iš tolimojoje Mėnulio pusėje esančių kraterių aptiko Kinijos mėnuleigis „Yutu-2“, kilmė. Remiantis nuotraukų analizės rezultatais ir palyginus jas su „Apollo“ į Žemę pargabentais pavyzdžiais, tai yra Mėnulyje labai paplitusi medžiaga – uoliena.