Mėnulio uolienos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Zondas, kaip planuota, nusileido ant kraterio, vadinamo Pietų ašigalio-Eitkeno baseinu, kuris yra vienas didžiausių iš žinomų Saulės sistemoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2020 m. gruodį kinų zondas „Chang'e-5“ nuskrido į Mėnulį, nusileido, surinko uolienas ir pargabeno jas į Žemę. Tai buvo pirmasis Mėnulio medžiagos paėmimas per 45 metus – ir jis suteikia įdomių žinių apie Mėnulio sudėtį ir istoriją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulis iš pirmo žvilgsnio atrodo visiškai ramus ir neaktyvus. Tektoninių plokščių jis neturi, aktyvių ugnikalnių irgi seniausiai nebelikę. Visgi kartais drebėjimų pasitaiko, ir nors dažniausiai juos sukelia nukritęs meteoritas, taip būna ne visada.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulio paviršiuje išraižyti sūkuriniai raštai, atrodo, vis dėlto yra susiję su mūsų planetos palydovo paviršiaus formos pokyčiais, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atrodo, kad stiklas – tai civilizacijos produktas, bet iš tiesų jis formuojasi ir natūraliai. Aišku, ne dideliais lakštais; žaibai, ugnikalnių išsiveržimai ir kiti staigiai uolienas įkaitinantys reiškiniai dažnai suformuoja stiklo granulių. Granulių formos būna įvairios – rutuliukai, elipsoidai, lašai, žemės riešutai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Artemis“ programos dalyviams – pirmiesiems Mėnulio tyrimų stočių gyventojams – reikės daug baterijų ir akumuliatorių. Saulės jėgainės gamins elektrą, bet tik tada, kai Saulė bus virš horizonto.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors gerokai mažesnis už Žemę, Mėnulis yra labai didelis. Ir nors atrodo visas panašiai pilkas, jo paviršius pasižymi didžiule mineralų įvairove.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai toliau analizuoja Kinijos mėnuleigio „Chang'e 5“ atgabentus uolienų ir purvo mėginius, o naujausi rezultatai rodo, kad Mėnulio regionuose, kurie dar nėra atrasti ir ištirti, galima aptikti naujų geologinių savybių, praneša „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas, atliktas naudojant Mėnulio mėginius, gautus Kinijos roveriu „Chang'e 5“, atskleidė, kaip Mėnulis galėjo išlikti vulkaniškai aktyvus net ir po to, kai jo mantija pradėjo atvėsti, rašo Livescience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vis dar nesame visiškai tikri, kaip prieš milijardus metų susiformavo Mėnulis – šią paslaptį mokslininkai bando atskleisti dešimtmečiais. Tačiau modeliavimo ir superkompiuterių pagalba mes vis labiau prie to priartėjame.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulyje yra po truputį įvairiausių lakių medžiagų – nuo vandens ledo iki inertinių dujų. Pastarosios įstrigusios uolienose, mat pateko į magmą dar Mėnuliui esant skystam, o vėliau iš sustingusių akmenų ištrūkti nebegalėjo. Išanalizavę tokių inertinių dujų savybes, galime nustatyti jų kilmę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Per „Apollo“ misijas į Mėnulį iš viso į Žemę buvo atgabenti 2196 uolienų mėginiai. Tačiau NASA tik dabar pradėjo atidarinėti vieną iš paskutiniųjų, surinktą prieš 50 metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galbūt mokslininkai pagaliau surado paaiškinimą vienai iš seniausių „Apollo“ programos paslapčių: kodėl kai kurios uolienos, pargabentos iš Mėnulio paviršiaus, buvo suformuotos tokio stipraus magnetinio lauko kaip Žemėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš kiek daugiau mėnesį Mėnulyje Kinijos mėnuleigis „Yutu-2“ horizonto linijoje nufotografavo neįprastą objektą. Tą kartą „WeChat“ socialiniame tinkle paskelbtame Kinijos nacionalinės kosmoso agentūros pranešime šis objektas pavadintas „paslaptingu Mėnulio namuku“.