Žvaigždės ir žvaigždynai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulės žybsniai skleidžia daug ultravioletinės spinduliuotės, kuri, pasiekusi Žemę, daugiausiai sugeriama ozono sluoksnio. Visgi jei žybsnis labai stiprus, spinduliai gali pasiekti ir planetos paviršių ir pakenkti gyviems organizmams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiaurinė žvaigždė ypatinga ne tik tuo, kad (šiuo metu) yra (beveik) tiksliai dangaus šiaurės ašigalyje. Ji taip pat yra artimiausia mums kintanti žvaigždė cefeidė, o tokiomis žvaigždėmis remiasi Visatos plėtimosi spartos matavimai. Jų svarba slypi tame, kad maksimalus cefeidžių šviesis glaudžiai siejasi su kintamumo periodu: kuo žvaigždė šviesesnė, tuo lėčiau jos šviesis kinta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei ateiviai norėtų apie save paskelbti visai galaktikai, geras būdas tai padaryti būtų žvaigždę paversti itin keistu objektu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaizduokite dovaną savo mylimam žmogui – tikrą žvaigždę danguje! Pavadinta jūsų antrosios pusės vardu, įsigyta ir sertifikuota. Ir juk yra tiek daug agentūrų, „prekiaujančių“ žvaigždėmis! Bet palaukite, kodėl jie atsisako parodyti jūsų žvaigždę vietinėje observatorijoje? Ir kodėl to brangaus vardo nėra populiariose astronomijos programėlėse?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiaurės Vainiko (Corona Borealis) žvaigždyne, daugiau nei 2500 šviesmečių atstumu, tūno žvaigždė, vadinama T Coronae Borealis, besiruošianti sprogimui – dėl kurio ji laikinai taps vienu ryškiausių naktinio dangaus objektų, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paukščių Tako centre, aplink supermasyvią juodąją skylę Šaulio A*, skrieja žvaigždžių grupė, vadinama S spiečiumi. Jame yra ir senų žvaigždžių, ir gana jaunų, maždaug šešių milijonų metų amžiaus. Šių žvaigždžių kilmė iki šiol neaiški, nes sąlygos žvaigždėms formuotis taip arti juodosios skylės gana nepalankios, o atmigruoti iš toliau joms nebuvo laiko.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai mirusi žvaigždė sugeria daug medžiagos iš savo kaimyno, įvyksta ryškus sprogstamasis įvykis.
„Netrukus įvyks dar vienas sprogimas.“ Vasaros danguje bet kurią naktį gali sužibti „nauja žvaigždė“
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Netrukus pirmą kartą nuo 1946 m. naktiniame danguje plika akimi gali tapti matoma neryški žvaigždė, esanti už 3000 šviesmečių nuo mūsų Saulės sistemos – ir ją bus lengva rasti naktiniame danguje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žvaigždės miršta skirtingu greičiu ir viskas priklauso nuo to, kaip ši mirtis įvyksta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai masyvi žvaigždė baigia savo gyvenimą, įvyksta supernovos sprogimas. Centrinė žvaigždės dalis labai sparčiai susitraukia, o išlaisvinta energija išmeta išorinius sluoksnius į šalis. Sprogimas nebūna visiškai simetriškas – viena pusė išlekia greičiau, nei kita. Tai matyti stebint supernovų liekanas – plintančius išmestos medžiagos ūkus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai teigia, kad ant baltosios nykštukės WD 0816–310 paviršiaus pastebėtas „metalinis randas“ gali būti sunaikintos planetos liekanos, rašo „Live Science“.