Gyvybė Marse
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad Raudonosios planetos viduje yra daugiau vandens nei buvo senovės vandenynuose Marso paviršiuje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marse yra skylė – iš tikrųjų kelios skylės – ir tai nėra labai didelė naujiena. Tačiau 2022 m. Arizonos universiteto „HiRISE“ kamera daryta nuotrauka vėl pakurstė pokalbį apie šias įdomias Marso vietas, rašo „Business Insider“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dar misijos pradžioje NASA marsaeigis Curiosity aptiko, jog pro planetos paviršių bent kai kur sunkiasi metano dujos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jauname Marse buvo daug vandens – jūros, upės, ežerai ir visas apytakos ratas. Prieš maždaug pusketvirto milijardo metų planeta išdžiūvo: retėjant atmosferai, vanduo arba išgaravo, arba sustingo į ledą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jauname Marse aplinkos sąlygos buvo, atrodytų, gana draugiškos gyvybei: atmosfera, vanduo, net ir temperatūra tinkama. Tačiau ar galėjo ten susiformuoti sudėtingos molekulės? Naujame tyrime pristatoma viena galimybė: formaldehido formavimasis Marso vandenynuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gyvybė mūsų planetoje galėjo atsirasti dėl organinių molekulių, kurias atnešė asteroidai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tik susiformavęs Marsas buvo gana panašus į Žemę. Atmosferos temperatūra ir slėgis galėjo tikti gyvybei susiformuoti; bent jau skysto vandens ten buvo gausu. Per maždaug milijardą metų situacija pasikeitė: Marso paviršius atšalo ir išdžiuvo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jaunas Marsas buvo šiltas ir drėgnas – jame buvo pakankamai vandens, kad plytėtų vandenynai, tekėtų upės, lytų lietūs. Šiandien Marsas šaltas ir sausas, o visas paviršinis vanduo sustingęs į ledą kepurėse prie ašigalių. Perėjimas iš pirmosios būsenos į antrąją nutiko prieš daugiau nei tris milijardus metų, bet kaip tiksliai tai vyko – nežinome.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Olimpo kalnas – tas, kuris Marse, o ne Graikijoje – yra aukščiausias Saulės sistemoje. Nuo papėdės iki viršūnės – net 22 kilometrai, daugiau nei dvigubai daugiau už aukščiausią Žemėje Mauna Loa.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tolimoje praeityje Marse buvo skysto vandens, tekėjo upės, lijo lietūs. Sąlygos atrodytų gana neblogos gyvybės atsiradimui. Bet ar ji atsirado, kol kas nežinome. Vienas iš tarpinių darinių, dažnai susijęs su gyvybe, yra organiniai junginiai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jauname Marse buvo daug vandens – upės, jūros, lietūs ir panašiai. Laikui bėgant, planeta neteko atmosferos, atšalo ir išdžiuvo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujoje „Curiosity“ marsaeigio nuotraukoje galite pamatyti neįprastą akmenį, kuris atrodo kaip negyvos žuvies kaulas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kur Marse geriausia ieškoti gyvybės? Į šį klausimą atsakyti gali padėti ir mašininio mokymo algoritmai. Žemėje gyvybė keičia savo aplinką – tiek makroskopiniu, tiek mikroskopiniu lygiu. Tuos pokyčius teoriškai įmanoma pamatyti ir iš paukščio skrydžio, bet praktikoje atskirti juos sudėtinga ir užtrunka daug laiko.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kur Marse geriausia ieškoti gyvybės? Į šį klausimą atsakyti gali padėti ir mašininio mokymo algoritmai. Žemėje gyvybė keičia savo aplinką – tiek makroskopiniu, tiek mikroskopiniu lygiu. Tuos pokyčius teoriškai įmanoma pamatyti ir iš paukščio skrydžio, bet praktikoje atskirti juos sudėtinga ir užtrunka daug laiko.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marsą tyrinėjame jau ne vienerius metus, tačiau gyvybės pėdsakų jame – nematyti. Naujame tyrime pateikiamas paprastas paaiškinimas, kodėl nežemiškos gyvybės paieškos yra tokios nesėkmingos.