Marsas
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad Raudonosios planetos viduje yra daugiau vandens nei buvo senovės vandenynuose Marso paviršiuje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės paviršius yra padalintas į dideles plokštes, kurios juda taip sukeldamos žemės drebėjimus ir ugnikalnių išsiveržimus. Tačiau kuo unikali yra mūsų planetos geologija?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki šiol šiame regione, kuriame ypač gausu sulfatų, t. y. sieros turinčių druskų, susidarančių garuojant vandeniui, buvo randamos tik iš sieros ir kitų medžiagų sudarytos uolienos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Mars Express“ aparatas nufotografavo regioną, esantį šalia vieno didžiausių Raudonosios planetos ugnikalnių šlaito.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekvieną planetą ar palydovą nuolatos bombarduoja mažesni kosminiai kūnai. Dažniausiai tai yra tarpplanetinės dulkės – to net ir bombardavimu nelabai pavadinsi. Bet pasitaiko ir didesnių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugiau nei metus jie gyveno „Mars Dune Alpha” – 158 kvadratinių metrų 3D spausdintuvu atspausdintoje buveinėje, sukurtoje taip, kad primintų izoliuotą Raudonosios planetos forpostą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Samanos įrodė atsparumą -80 ℃ šalčiui, gebėjimą toleruoti vandens nebuvimą ir net greitesnį augimą veikiant mažoms radiacijos dozėms.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tolimoje praeityje Marse buvo daug skysto vandens. Dabar paviršiuje jo nebelikę, bet gali egzistuoti vandens telkiniai kur nors gelmėse. Žemėje popaviršinio vandens paprastai ieškoma radaru, kurio spinduliai prasiskverbia bent kelis šimtus metrų gilyn.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marse yra skylė – iš tikrųjų kelios skylės – ir tai nėra labai didelė naujiena. Tačiau 2022 m. Arizonos universiteto „HiRISE“ kamera daryta nuotrauka vėl pakurstė pokalbį apie šias įdomias Marso vietas, rašo „Business Insider“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmą kartą netoli Marso pusiaujo esančių ugnikalnių viršūnėse aptiktas vandens įšalas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dar misijos pradžioje NASA marsaeigis Curiosity aptiko, jog pro planetos paviršių bent kai kur sunkiasi metano dujos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Europos kosmoso agentūros (ESA) Marso tyrinėjimų zondas užfiksavo į vorus panašius darinius sezoniniai anglies dioksido dujų išsiveržimai Raudonojoje planetoje esančiame krateryje, kuriame taip pat yra susiformavusios uolienų struktūros, primenančios senovinio miesto griuvėsius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Perfrazuojant garsiąją Marko Tveno citatą, galime pasakyti, kad gandai apie ankstyvą Marso sraigtasparnio „Ingenuity“ mirtį yra gerokai perdėti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marso palydovai Fobas ir Deimas taip pat dengia Saulę, kaip ir mūsų Mėnulis. Nors jie yra mažesni ir ne sferiniai, bet užtemimo metu pasirodo žavus vaizdas.