Saulės sistema
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmonės, kurie ateityje apsigyvens Marse, patirs ryškių fizinių pokyčių ir netgi gali tapti nauja rūšimi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronomai sugebėjo rasti priežastį, kodėl nė vienas iš beveik 300 Saulės sistemos planetų palydovų neturi tokių savybių kaip, pavyzdžiui, Saturnas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atrodytų, kad pirmosios ir paskutinės planetos nuo Saulės turėtų turėti ekstremaliausią temperatūrą, tačiau taip nėra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vieta, kur buvo nustatyta žemiausia temperatūra nėra taip toli nuo Saulės, kaip gali atrodyti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Marso gelmėse, 11-20 kilometrų po paviršiumi, galimai driekiasi drėgnų uolienų klodai, kuriose esančio vandens pakaktų padengti planetą pusantro kilometro storio vandenynu. Tokią išvadą mokslininkai gavo nagrinėdami InSight zondo surinktus duomenis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Piliečiai-mokslininkai (neprofesionalūs mokslininkai), ieškantys hipotetinės 9-osios planetos, kuri turėtų slėptis Saulės sistemos pakraštyje, aptiko kosminį objektą, kuris juda taip greitai, kad vieną dieną paliks Paukščių Taką. Tai pirmasis tokiu greičiu judantis mažos žvaigždės masės objektas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors natūraliame Žemės palydove nėra kvėpuojamo oro, atmosfera vis dar yra, tačiau ji labai plona ir reta. Mokslininkai ilgai negalėjo suprasti, iš kur ji atsirado ir kodėl išlieka.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų teigimu, Mėnulio pietinį ašigalį kadaise dengė skystų išsilydžiusių uolienų vandenynas, rašo BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemė nuo pat susiformavimo sukasi vis lėčiau ir lėčiau. Tik susidarius Mėnuliui, para truko apie 10 valandų, vėliau lėtėjo, prieš milijardą metų kurį laiką buvo nusistovėjusi 19,5 valandų ilgio, o šiuo metu toliau lėtėja maždaug 17 milisekundžių per tūkstantį metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šių metų gegužę Žemę užklupusi smarki Saulės audra ne tik sukėlė nuostabias Šiaurės pašvaistes naktiniame danguje visame pasaulyje, bet ir paliko dar vieną pėdsaką – naują Van Aleno žiedą, rašo „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemę nuolat bombarduoja Saulės įkrautų dalelių srautas, vadinamas Saulės vėju. Ir kaip kaip vėjas aplink lėktuvo sparną ar vanduo aplink laivą, taip ir šie Saulės vėjo srautai sruvena aplink Žemės magnetinį lauką (magnetosferą), suformuodami į Saulę nukreiptoje magnetosferos pusėje savotišką buferį, dar vadinamą „bow shock“ – ir ištempdami jį į „vėjo kojinės“ formą su ilga uodega naktinėje Žemės pusėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai atskleidė, kaip atrodytų mūsų planeta, jei ji būtų tokia pat masyvi kaip mūsų žvaigždė.