Bendroji astronomija ir astrofizika
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors natūraliame Žemės palydove nėra kvėpuojamo oro, atmosfera vis dar yra, tačiau ji labai plona ir reta. Mokslininkai ilgai negalėjo suprasti, iš kur ji atsirado ir kodėl išlieka.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2022 m. rugsėjo 26 d. DART zondas susidūrė su asteroido Didymo palydovu Dimorfu. Mokslininkai norėjo įsitikinti, ar nedidelį, bet mūsų gyvybei potencialiai pavojingą kosminį kūną galima išmušti iš jo trajektorijos, primena „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų teigimu, Mėnulio pietinį ašigalį kadaise dengė skystų išsilydžiusių uolienų vandenynas, rašo BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemė nuo pat susiformavimo sukasi vis lėčiau ir lėčiau. Tik susidarius Mėnuliui, para truko apie 10 valandų, vėliau lėtėjo, prieš milijardą metų kurį laiką buvo nusistovėjusi 19,5 valandų ilgio, o šiuo metu toliau lėtėja maždaug 17 milisekundžių per tūkstantį metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemės orbita yra beveik tikslus apskritimas – didžiausias ir mažiausias nuotolis nuo Saulės skiriasi tik maždaug trim procentais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šių metų gegužę Žemę užklupusi smarki Saulės audra ne tik sukėlė nuostabias Šiaurės pašvaistes naktiniame danguje visame pasaulyje, bet ir paliko dar vieną pėdsaką – naują Van Aleno žiedą, rašo „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano pagaliau išsiaiškinę, iš kur iš tikrųjų atsirado dinozaurus pražudęs asteroidas, rašo „Newsweek“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemę nuolat bombarduoja Saulės įkrautų dalelių srautas, vadinamas Saulės vėju. Ir kaip kaip vėjas aplink lėktuvo sparną ar vanduo aplink laivą, taip ir šie Saulės vėjo srautai sruvena aplink Žemės magnetinį lauką (magnetosferą), suformuodami į Saulę nukreiptoje magnetosferos pusėje savotišką buferį, dar vadinamą „bow shock“ – ir ištempdami jį į „vėjo kojinės“ formą su ilga uodega naktinėje Žemės pusėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Per pastaruosius dešimtmečius žmonėms pavyko atrasti daugiau nei 5000 planetų, tarp jų iš tiesų yra tikrų milžinų, bet kas iš jų užima pirmą vietą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Straipsnio autoriai nusprendė, kad tie, kurie gali judėti laiku, gali palikti informacinį pėdsaką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai atskleidė, kaip atrodytų mūsų planeta, jei ji būtų tokia pat masyvi kaip mūsų žvaigždė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulis netrukus gali tapti pirmąja nežemiška žmonijos statybų zona, kurioje preliminariai planuojamos nuolatinės žmonių gyvenvietės, levituojančių traukinių sistema ir naujoviški branduoliniai reaktoriai. Tačiau prieš tai Mėnuliui reikės šviesos, rašo „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kita pilnatis nakties dangų nušvies rugpjūčio 19 d., pirmadienį. Tačiau tai bus ne paprasta pilnatis, o Mėlynoji superpilnatis, rašo Space.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad Raudonosios planetos viduje yra daugiau vandens nei buvo senovės vandenynuose Marso paviršiuje.