Galaktikų spiečiai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodamiesi kvazaru kaip švyturiu, mokslininkai jaunoje Visatoje aptiko didelį protoklasterį – milžiniško galaktikų telkinio, kuris bus didžiausias žinomas šiuolaikinėje Visatoje, pradžią.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Visatoje medžiaga išsidėsčiusi hierarchinėmis struktūromis: maži telkiniai grupuojasi į didesnius, šie – į dar didesnius ir taip toliau. Didžiausi telkiniai yra galaktikų spiečiai, superspiečiai ir gijos, bendrai sudarantys vadinamąjį kosminį voratinklį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sprendžiant iš galaktikų judėjimo, Visata gali būti ne 13,8 milijardo metų senumo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žinoma, kad juodosios skylės yra labai ekstremalus Visatos objektas, bet kokia tikimybė išgyventi patekus į vieną iš jų?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosminis teleskopas „Hubble“ įamžino naują stulbinantį masyvaus galaktikų spiečiaus vaizdinį. Šis spiečius stebimas Skalikų žvaigždyne, maždaug 8 milijardų šviesmečių atstumu nuo Žemės. Iki šiok toliausiai kada nors pastebėtas objektas yra 13,5 mlrd. šviesmečių nuo Žemės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galaktikos Visatoje nėra išsimėčiusios atsitiktinai. Jos telkiasi į grupes ir spiečius, o šiuos jungia gijos. Kartu jie sudaro didelio masto struktūrą, vadinamą kosminiu voratinkliu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prie didžiulio baliono pritvirtintas teleskopas gali daryti tokias pačias nuotraukas kaip ir Hablo ir Webbo teleskopai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trys galaktikos, kurias galima pamatyti Jaučiaganio žvaigždyne, galiausiai susijungs ir sudarys vieną didelę galaktiką. Šio proceso metu dėl gravitacinės sąveikos bus sunaikinta galaktikų spiralinė struktūra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvapą gniaužiančios naujos „Chandra“ observatorijos nuotraukos parodė tokius kosminius objektus, kokių dar niekada nematėte.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmosios galaktikos atsirado praėjus keliems šimtams milijonų metų po Didžiojo sprogimo. Jos iškart jungėsi į telkinius – grupes bei spiečius. Kelių šimtų milijonų metų neužteko, kad spiečiuose galaktikų judėjimas nusistovėtų į tam tikrą dinamišką pusiausvyrą, tad tos struktūros vadinamos protospiečiais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gravitacijos susietos struktūros gali būti neįsivaizduojamai didelės. Tad, nieko keisto, kad atrasta dar viena, daugiau nei pusę dangaus užimanti, Pietų Ašigalio siena.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Superspiečiai yra bene didžiausi galaktikų telkiniai Visatoje; jie greičiausiai nėra pilnai surišti gravitaciškai, tačiau galaktikų koncentracija juose yra aiškiai didesnė, nei vidutiniškai erdvėje. Tyrinėti juos labai sudėtinga, nes daugybės galaktikų bei jų spiečių judėjimas išdarko vaizdą, be to, pakankamai jautriais teleskopais sudėtinga aprėpti kartais nemažą dangaus plotą apimančias superspiečiaus ribas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įvairios struktūros Visatoje formuojasi hierarchiškai – tai reiškia, kad dauguma jų susidaro susijungiant mažesniems objektams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
85% Visatos materijos yra tamsioji, nesąveikaujanti elektromagnetiškai ir neskleidžianti šviesos. Bet ir iš likusių 15% gerai žinome tik maždaug pusę. Skaitmeniniai modeliai prognozuoja, kad likusi pusė turėtų slypėti karštų dujų gijose, jungiančiose galaktikas ir jų spiečius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vos prieš savaitę rašiau apie tolimoje Visatoje aptiktą besiformuojantį galaktikų superspiečių, o dabar pranešta apie kitą rekordininką.