Kentauro Proksima
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atrodo, kad ką tik buvo atrastas mažytis pasaulis, skriejantis aplink artimiausią Saulės sistemos žvaigždę kaimynę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visos žvaigždės yra aktyvios – kartkartėmis sužimba energingais spinduliais irba išmeta medžiagos pliūpsnius. Kiekvienos žvaigždės aktyvumas skirtingas, bet bendra tendencija yra tokia, kad mažesnės žvaigždės yra santykinai aktyvesnės. Jų žybsniai nutinka dažniau ir yra ryškesni, lyginant su vidutiniu žvaigždės šviesiu, nei masyvesnių žvaigždžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Artimiausia Saulei žvaigždė, Kentauro Alfa, galimai turi superžemės dydžio planetą gyvybinėje zonoje. Tai yra pirmas kartas, kai tiesiogiai užfiksuotas uolinės planetos signalas, tinkamai eliminavus žvaigždės spinduliuotę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2016 metais astronomai atrado galimai gyvybei tinkamą planetą, kurią pavadino Proksima b. Ji skrieja aplink Kentauro Proksimą (apie 4,2 šviesmečio nuo Žemės) – artimiausią mums žvaigždę neskaitant Saulės. Dabar mokslininkai užfiksavo dar vieną signalą, kuris, manoma, priklauso „superžemei“, skriejančiai aplink tą pačią žvaigždę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors atrasta tūkstančiai į Žemę panašių planetų, jas pasiekti turimomis technologijomis yra kol kas neįmanoma. Dėl žmogui sunkiai suvokiamų atstumų kosmose, kelionės net iki artimiausių egzoplanetų, kuriose gali egzistuoti gyvybė, užtruktų tūkstančius metų. Tačiau „Breakthrough Starshot“ projekto iniciatoriai surinko geriausius mokslininkus ir inžinierius pasaulyje tam, kad dar šio amžiaus pabaigoje nuskrietume iki artimiausios Žemei žvaigždės sistemos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš trejus metus paskelbto projekto Breakthrough Starshot tikslas – per tris dešimtmečius paleisti spiečių mažyčių zondų, kurie, įgreitinti iki penktadalio šviesos greičio, per dar dvidešimt metų pasiektų artimiausią Saulei žvaigždę Kentauro Proksimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Turimomis technologijomis netgi artimiausią žvaigždę pasiekti per vienos kartos gyvenimą neįmanoma. Kol kriohibernacija ir virššviesiniai greičiai dar fantastika, norint nukeldinti žmones
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Breakthrough Starshot projekto – zondo skrydžio į artimiausią mums žvaigždę Kentauro Proksimą – komanda praeitą savaitę paskelbė kvietimą siūlyti technologinius sprendimus, kaip būtų galima sukurti reikalingą šviesos burę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dauguma egzoplanetų aptinkamos prie mažų žvaigždžių. Iš dalies taip yra todėl, kad tokias planetas aptikti lengviau: jos gali turėti didesnį poveikį savo žvaigždei. Bet manoma, kad apskritai planetų prie mažesnių už Saulę žvaigždžių, vadinamų raudonosiomis nykštukėmis, yra daugiau, nei prie kitų žvaigždžių tipų. Ypač tai galioja Žemės tipo planetoms žvaigždės gyvybinėje zonoje. Tad nekeista, kad daug kalbama apie galimą tokių planetų tinkamumą gyvybei.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei jau kada skrisime į kitų žvaigždžių sistemas, ar bent siųsime ten zondus, tai būtų puiku, jei tie zondai prie savo taikinių pabūtų bent keletą metų, o ne praskristų ir nulėktų tolyn. Bet kaip juos sustabdyti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dauguma egzoplanetų yra aptiktos netiesioginiais metodais, nes užfiksuoti jas prie daugybę kartų šviesesnių žvaigždžių yra sudėtinga. Dabar grupė mokslininkų paskelbė apie projektą paleisti teleskopą, skirtą tiesiogiai nufotografuoti planetą ar planetas, besisukančias apie artimiausią Saulei žvaigždę Kentauro Alfą-Proksimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Artimiausios mums egzoplanetos Proksimos b atmosfera gali būti žalia. Tiesa, ne dėl to, kad planetos paviršiuje yra žalios augmenijos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mažiausias pasaulyje kosminis zondas veikia! Projektas „Breakthrough Starshot“, kurio tikslas – nusiųsti spiečių mažyčių zondų į artimiausią Saulei planetinę sistemą Kentauro Alfą/Proksimą, pasiekė pirmųjų šaunių rezultatų: mažiausias kada nors sukurtas zondas sėkmingai veikia ir siunčia signalus iš kosmoso.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Beveik prieš metus pasaulį apskriejo žinia, kad prie artimiausios mums žvaigždės Kentauro Proksimos yra planeta, dydžiu panaši į Žemę. Be to, jos paviršiaus sąlygos gali būti tinkamos skysto vandens egzistavimui. Planetos atradimu sistemos tyrimai toli gražu nesibaigė. Apie tai, kaip planeta atrasta ir ko ten ieškoma dabar, birželio paskutinę savaitę Prahoje vykusioje konferencijoje European Week of Astronomy and Space Science pasakojo vienas iš jos atradėjų, Queen Mary universiteto Londone profesorius Guillemas Anglada-Escudé.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Breakthrough Starshot projekto tikslas yra nusiųsti mažyčių zondų flotilę į artimiausią mums žvaigždę Kentauro Proksimą.