Palydovų orbitos (Astronomija ir kosmonautika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Palydovai-kubiukai, sugalvoti 1999 metais, netruko paplisti. Maža jų kaina ir gana standartizuotas dizainas leido palydovus gaminti universitetams bei nedidelėms privačioms kompanijoms; įvairiems tikslams juos naudoja ir didžiosios kosmoso agentūros. Per du dešimtmečius į kosmosą paleista apie 2700 kubiukų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praeitą savaitę žiniasklaidoje pasirodė net dvi naujienos, susijusios su kosminių šiukšlių keliamu pavojumi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemojoje Žemės orbitoje veiksmas virte verda. Ir nors ten sukasi tūkstančiai senų, jau nebenaudojamų ir jokių veikiančių valdymo bei ryšio priemonių neturintys palydovai, apie jų susidūrimus išgirsti praktiškai netenka. Bet viskas gali pasikeisti dar šią savaitę, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grūstyse dūsta ne tik automobilių vairuotojai. Artimiausioje Žemės kaimynystėje – mūsų planetos orbitoje – taip pat darosi ankšta. Ir niekas nenori užleisti kelio. Dėl to Europos kosmoso agentūros Žemės stebėjimo palydovui „Aeolus“ teko imtis susidūrimo vengimo manevrų, kad neįvyktų nepageidaujamas kontaktas su „SpaceX Starlink 44“ palydovu, rašo „Engadget“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Beveik susidūrė du palydovai“, – teigė majoras Cody Chilesas, Jungtinių pajėgų kosminio komponento štabo atstovas spaudai. Vienas iš šių palydovų priklauso bendrovei „Capella Space“, kitas – „Spire Global“. Ir abu jie galėjo vienu metu atsidurti tame pačiame kosminės erdvės taške, rašo „Wired“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Žemė, stebint iš toli, per pastaruosius kelis dešimtmečius pastebimai pasikeitė, nes aplink ją atsirado dirbtinių palydovų žiedas. Palydovai skrajoja įvairiame aukštyje, bet daugiausiai jų randame maždaug 30 tūkstančių kilometrų virš planetos paviršiaus esančioje geostacionarioje orbitoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Virš Papua Naujosios Gvinėjos pakabintas japonų dirbtinis palydovas Himawari-8 be perstojo 24 valandas fiksavo Žemės vaizdą. Šie kadrai vėliau buvo suspausti į įspūdingą 12 s trukmės vaizdo medžiagą, kurioje Žemės rutulys virtęs savotišku hipnotizuojančiu švyturiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NASA balandžio 30 dieną paviešino informaciją apie kosminį incidentą – kritinę situaciją, kuomet nebeveikiantis sovietinis šnipinėjimo palydovas 2012 metais vos nesusidūrė su prabangiu orbitiniu teleskopu "Fermi", rašo sciencerecorder.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuolat didėjantis įvairių žmogaus sukurtų techninių objektų, skriejančių aplink Žemę ir virtusių šiukšlėmis, skaičius kelia labai rimtą jų susidūrimo su tebefunkcionuojančiais palydovais pavojų. Europos Sąjunga svarsto galimybę kurti sistemą, kurios paskirtis būtų atlikti tokių kosmoso šiukšlių stebėseną.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėnulio orbitoje besisukę du NASA moksliniai zondai paliko savo orbitą ir tėškėsi į Mėnulio paviršių – taip baigėsi jų misija, kurios tikslas buvo pažvelgti giliau į šio Žemės palydovo vidų, rašo telegraph.co.uk.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Taip, yra keletas tokių. Šiuo metu aplink Žemę skrieja apie 20 tūkst. žmogaus sukurtų objektų, tačiau jų eismas reguliuojamas kiek kitaip nei rytmetinis automobilių eismo srautas.