Širdies stimuliatoriai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vos 25 gramus sveriantis prietaisas, generuojantis nestiprius elektros impulsus, gyvenimo ritmui išjudina dėl ligos aptingusią širdį. Pasaulyje kasmet atliekama apie 300 tūkst. pirminių širdies stimuliatoriaus implantacijų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei šalia jūsų susmunka žmogus, ištiktas staigios mirties, o aplinkiniai iškart kviečia greitąją medicinos pagalbą, pradeda krūtinės paspaudimus, panaudoja defibriliatorių, greičiausiai nelaimės ištiktasis ne tik išgyvens, bet ir pats galės padėkoti savo gelbėtojams, skelbiama pranešime žiniasklaidai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gydytojai siunčia pavojaus signalą: kasmet tūkstančiai žmonių Lietuvoje, užklupti netikėtos ligos savo namuose ar viešoje vietoje, laiku nesulaukę pagalbos miršta arba rimtai suserga, nes aplinkiniai, pristigę žinių ir bijodami pakenkti, tiesiog neišdrįsta suteikti tuo metu gyvybiškai svarbios būtinosios pagalbos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vien JAV daugiau nei pusei milijono žmonių kasmet įdedamas dirbtinis širdies stimuliatorius. Jo išradėjas Wilsonas Greatbatchas, mokslo bendruomenėje dar vadinamas „kukliuoju mąstytoju“, šį gyvybes išsaugojantį aparatą 1956 m. sukūrė visai netyčia.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bingamtono Universiteto Niujorke mokslininkai sukūrė šią keistą tamprią medžiagą. Jie patys nesikuklindami teigia, kad ji praverstų daugeliui žmonių, o ir taip aišku, kad tai - svarbus ir gana netikėtas išradimas. Kas tai? Ogi baterija, bet niekaip neatspėsite, kaip ji įkraunama.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sergant širdies ir kraujotakos ligomis staigūs ir dažnai mirtimi pasibaigiantys sveikatos sutrikimai užklumpa visai to nesitikint. Jei šalia esantis žmogus prarado sąmonę ir sustojo jo širdis, svarbu nedelsiant veikti. Tokiu atveju praverčia ne tik pirmosios pagalbos žinios, bet ir šalia esantis defibriliatorius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Olandų studentas pristatė savo sugalvotą "greitosios pagalbos skraiduolio" prototipą – skraidantį defibriliatorių, kuris pas širdies smūgio auką atskris per keletą minučių. Inžinerijos absolvento Aleco Momonto suprojektuota skraidyklė ore gebės išvystyti 100 km/val. greitį. Be to, skirtingai nei greitosios pagalbos automobiliai, pas ligonį skries nosies tiesumu, nestodamas sankryžose ir nestrigdamas spūstyse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kompanija „Philips“ nutarė sužinoti, kokių išradimų labiausiai laukia paprasti žmonės. Kompanija Didžiojoje Britanijoje apklausė tūkstantį gyventojų ir sužinojo, ko jiems labiausiai trūksta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmą kartą mokslininkams pavyko pademonstruoti, kaip bevielė energija gali būti naudojama širdies stimuliatoriaus darbui užtikrinti. Laboratorinio triušio širdies ritmas buvo reguliuojamas pasitelkus novatorišką, itin mažą širdies stimuliatorių, kuris su maitinimo elementu buvo sujungtas ne laidu, o naudojo bevielę energiją. Tyrimą atlikę mokslininkai tikisi, jog netolimoje ateityje šis metodas gali būti pritaikytas ir nuo širdies ritmo sutrikimų kenčiantiems pacientams, taip gerokai palengvinant jų gyvenimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai – ne kokia nors eksperimentinės išmaniosios braškių rūšies uoga. Taip atrodo plakančios triušio širdies vaizdas – širdis plaka išimta iš kūno. Ji gyva, ir kraują varinėja pati. Visa tai – dėl revoliucinės elektroninės membranos, kuri, kas žino, galbūt netolimoje ateityje išgelbės ne vieno iš mūsų gyvybę. Tada širdis idealiai plakti galės laaabai ilgai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų planetoje ne taip seniai gyveno du vyriškiai, kurie apie jų organizmo ypatumą nežinančiam šeimos gydytojui profilaktinio sveikatos patikrinimo metu gal net būtų įvarę infarktą: priešais tave – gyvas, kvėpuojantis ir mirksintis žmogus, o kraujospūdžio matavimo aparato rodyklė nė nesukurta. Pasiklausius stetoskopu, niekas neplaka ir krūtinėje – lyg nebūtų širdies. Jos tų vyriškių krūtinėse ir nebuvo. Kaip ir kraujospūdžio bei pulso.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prancūzijos bendrovė „Carmat“ pagamino pirmąją pasaulyje dirbtinę širdį, susidedančią iš gyvų audinių ir dirbtinių medžiagų. Šioje naujo tipo dirbtinėje širdyje naudojamos biologinės bei sintetinės medžiagos ir įvairūs davikliai bei programinė įranga, imituojanti tikros širdies veiklą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Cedars-Sinai Širdies Instituto (Cedars-Sinai Heart Institute) mokslininkai išmoko perprogramuoti paprastas širdies raumens ląsteles taip, kad jos elgtųsi kaip širdies ritmą reguliuojančios ląstelės. Tam tereikia įvesti vieną papildomą geną.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki šių metų pabaigos penkiose miesto vietose bus įrengti išoriniai automatiniai defibriliatoriai. Šie prietaisai skirti žmogaus gaivinimui staigios mirties atveju, praneša Kauno savivaldybė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trys pacientai, kuriems Vokietijoje buvo persodintos dirbtinės širdys, su jomis gyvena jau ilgiau nei 5 metus. Tai naujas Europos rekordas, pabrėžiantis šio medicinos mokslo pasiekimo svarbą.