Cheminės reakcijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Cheminiai PET plastiko perdirbimo metodai yra brangūs ir reikalauja aukštų reakcijos vykdymo temperatūrų. Tačiau tyrėjai iš Japonijos ir Malaizijos rado būdą, kaip cheminiu būdu suskaidyti PET į sudedamąsias dalis žemoje temperatūroje, net jei PET sudaro tik dalį mišrios medžiagos. Vienas iš atpažįstamiausių ir perdirbimui tinkamų plastikų yra PET, polietilentereftalatas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Italijos mokslininkai iš Kamerino universiteto sukūrė pigų ir labai veiksmingą sidabro išgavimo iš senų saulės baterijų metodą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasinaudoję nauju metodu mokslininkai susintetino deimantus įprastame atmosferos slėgyje ir be jokio pradinio brangakmenio – tad nuo šiol brangakmenius gali būti daug lengviau auginti laboratorijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekvienas išgyvenimo gamtoje mėgėjas tikriausiai nešiojasi su savimi ką nors, kuo galima įkurti ugnį. Tokiais pasirinktais įrankiais gali būti titnagas ir plienas. Ši įrankių pora – tai patikimas, ištisus šimtmečius žinomas būdas užkurti ugnį, turint šiek tiek įgūdžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiandien, spalio 4 d., Nobelio komitetas paskelbė Nobelio chemijos premijos laureatus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Elektrolizė 200 metų buvo aiškinama pirmojo Lietuvos fizikochemiko Teodoro Grotuso sukurtu mechanizmu. Atėjo laikas atnaujinti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kam nepatinka stebėti, kaip susprogsta daiktai? Jeigu tuo mėgaujatės taip pat, kaip ir mes, šis vaizdo įrašas kurį laiką numalšins jūsų alkį, nes galėsite būti „didžiausio pasaulyje“ skysto azoto sprogimo liudininkais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Auksas yra vertingas metalas ir yra labai paklausus. Bet kas būtų, jei pasakytume, kad seną nuobodų šviną galite paversti mažomis aukso dalelėmis. Ar jau sužadinome jūsų smalsumą? Šis vaizdo įrašas parodo, kaip tai padaryti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Masačusetso technologijos instituto inžinieriai surado visiškai naują elektros generavimo būdą. Ir jis labai padės vykdyti įvairias elektrochemines reakcijas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nepaisant to, kad plastiko perdirbimas yra aktyviai skatinamas, vis dar didžioji jo dalis yra laidojama sąvartynuose. Arba deginama. Tiesa yra ta, kad plastiko gamyba yra labai pigus procesas, todėl motyvacijos perdirbti panaudotą plastiką nėra daug. O kas jei iš jo galėtume pagaminti ką nors labai vertingo?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Galbūt jūs to ir nežinojote, bet amoniakas yra labai svarbus mūsų civilizacijai. Jis plačiai naudojamas nuo XX amžiaus pradžios ir dabar yra labai svarbus mūsų maisto grandinei. Žinoma, kalbame apie trąšas - kasmet apie 110 milijonų tonų amoniako yra paskleidžiama ant įvairių kultūrų laukų. Ir dabar Australijos mokslininkai sugalvojo būdą, kaip amoniaką gaminti švariau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vandeniliniai automobiliai neteršia aplinkos, yra greitai papildomi kuru ir gali būti labai saugūs ir funkcionalūs. Tačiau vandenilio kuro nėra tiek daug ir jis dažnai yra brangus. Dabar japonų mokslininkai mano suradę būdą bent šiek tiek sumažinti vandenilio gamybos kainą - į pagalbą ateina grafenas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Anglies dvideginis (CO2) dažnai minimas kaip viena iš didžiausių transporto ir pramonės aplinkosaugos problemų. Tai - šiltnamio efektą sukeliančios dujos, stipriai prisidedančios prie klimato kaitos ir žmonių sveikatai nedarančios gero. O gal tai - kuras? Mokslininkai jau žino kaip paversti CO2 reaktyviniais degalais, kuriuos galėtų naudoti lėktuvai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dabar didžioji dalis vandenilio išgaunama iš gamtinių dujų, kurias reikia išgauti. Iš dujų gaminama ir plastmasė. Plastmasės atliekų jau yra daugiau nei reikia. Tad, kodėl gi vandenilio ne
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Panašu, retorinis klausimas „ar iš oro paimsiu?“ tampa visai konkrečiu. Ir atsakymas į jį vis labiau pagrindžimas ekonomiškai ir ekologiškai.