Cheminiai junginiai ir medžiagos (Chemija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki XIX a. vyravo teorija, kad augalai maisto medžiagas pasisavina iš oro, nors žemdirbiai seniai dirvas tręšė mėšlu matydami, kad tokioje augalai auga geriau. Vidurio Europoje paplitusi trąša buvo medžio pelenai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Stiklas iš pradžių nebuvo skaidrus. Daugiau nei prieš 4000 metų Mesopotamijoje jis buvo gaminamas kaitinant kvarcinį smėlį, įmaišius kalkių ir pridėjus pelenų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei manote, kad dabar mikroschemos yra visur – nuo skalbimo mašinų iki žibintų stulpų, palaukite, kol jas bus galima atspausdinti ant plastiko, popieriaus ir audinio už centus. Būtent tai žada mikroschemų kūrimo įmonė „Arm“, šią savaitę pristačiusi naują plastikinės mikroschemos prototipą, pavadintą „PlasticARM“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ne tik liūtys, bet ir dideli karščiai padaro miestams nemažai žalos. Ypač kenčia keliai. Oro temperatūrai pakilus iki daugiau nei 30 laipsnių karščio, „plaukiantis“ bitumas bei provėžuota kelio danga – viena iš itin dažnų problemų. Pasak Vilniaus Gedimino technikos universiteto (VILNIUS TECH) Kelių tyrimų instituto direktoriaus prof. dr. Audriaus Vaitkaus, specialistų tokie incidentai nestebina. „Klimato kaita netrukus gali pateikti ir daugiau staigmenų, tad norint išlaikyti aukštą kelių kokybę mokslininkams tenka ieškoti naujų sprendimų – eksperimentuoti su naujos kartos dangomis, tirti ir tobulinti jų sudedamąsias dalis“, – sako jis. Kaip tik tuo užsiima VILNIUS TECH mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pakeitę plastiko gamybos procesą, mokslininkai tikisi pagaminti tokias visur esančios medžiagos formas, kurios aplinkoje suirtų daug greičiau nei dabartinės versijos. Kinijos mokslininkai pademonstravo naują pavyzdį, kuris, veikiamas saulės šviesos ir deguonies, suyra vos per savaitę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plastikas - viena opiausių XXI a. aplinkosaugos problemų. Kasmet per 100 000 paukščių, banginių, ruonių ir jūros vėžlių uždūsta, nes prekybos centruose naudojami plastikiniai maišeliai, o pats plastikas visiškai suyra per 500 metų. Mokslininkai aktyviai ieško sprendimų didėjančiam plastiko užterštumui spręsti, ir vienas iš jų, pasirodo, glūdi karvių skrandžiuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ateityje jūsų vaniliniai ledai gali būti gaminami iš plastikinių butelių. Naujo tyrimo duomenimis, mokslininkai sugalvojo būdą, kaip naudojant genetiškai modifikuotas bakterijas plastiko atliekas paversti vanilės aromatu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Fosfatinių trąšų gamykla Kėdainiuose didžiąją dalį (apie 98 proc.) čia pagamintų trąšų eksportuoja į Europą, JAV ir kitas šalis. Tačiau balti kalnai, dar vadinami lietuviškosiomis Alpėmis, kurie į Kėdainius vilioja jaunavedžius, muzikantus bei ekskursantus, tėra rūgšties gamybos proceso atlieka.
Jemene rastas kašaloto „vėmalas“ vertas 1,5 milijono JAV dolerių – kodėl jis toks vertingas? (Video)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pažvelgus į vaškinį ambros gumulą, jūs nė nepagalvotumėte, kad toks paplūdimyje aptiktas radinys galėtų būti labai vertingas. Tačiau, neseniai tokį kašaloto „vėmalą“ atradę žvejai, sako, kad tai tarsi plaukiojantis auksas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dažnam atrodo, kad kava suteikia energijos pliūpsnį, padeda prabusti, padidina darbingumą. Ji turi ypatingą gardų, sodrų aromatą, o rytinis kavos gėrimo ritualas padeda pasitikti prasidedančią dieną. Taigi, kodėl blogai gerti kavą? Žmonės, kenčiantys nuo degeneracinių regėjimo sistemos ligų: kataraktos, glaukomos, makulos degeneracijos šiame straipsnyje gali rasti atsakymų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Cemento gamybos apimtis visame pasaulyje 2019 m. jau siekė apie 4,2 mlrd. tonų, kai 1995 m. – tik 1,39 mlrd. Tai rodo labai spartų ir globalų statybos pramonės augimą. Šiandien pasaulyje yra vienintelė medžiaga, kurios žmonės sunaudoja daugiau nei betono, tai – vanduo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sparčiai augant sveikatai pavojingų plastiko minkštiklių – ftalatų ir fenolių – naudojimui pramonėje, o tuo pačiu ir buityje, tiek aplinkosaugininkai, tiek ir sveikatos specialistai visame pasaulyje skiria jiems vis didesnį dėmesį. Vienas iš siūlomų būdų ftalatų ir fenolių problemai spręsti – efektyviau juos valyti iš nuotekų, kad šie teršalai nepasiektų vandens telkinių. Tačiau šis būdas neužkerta kelio ftalatams patekti į žmogaus organizmą. Kol kas nežinoma ir kaip efektyviai reikėtų juos valyti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dažnam kyla klausimas, ypač besilaikantiems dietos, ar dirbtiniai saldikliai yra sveikesni už cukrų. Štai ką mano ekspertai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sumaltų padangų įterpimas į betoną nėra naujiena. Tačiau Raiso universiteto mokslininkai nori daryti ne tai. Į betoną jie norėtų įterpti ne pačias smulkintas padangas, o iš jų išgautą medžiagą.