Cheminiai junginiai ir medžiagos (Chemija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Artėjant Naujiesiems metams fejerverkai tapo įprastu reginiu. Ne vienerius dešimtmečius Naujieji metai be jų neapsieina. Tai – gražus reginys, turintis ir neigiamų aspektų. Fejerverkų keliamas triukšmas ne tik gąsdina augintinius, bet sukelia stresą ir laukiniams gyvūnams ar paukščiams. Pirotechnika teršia orą kietosiomis dalelėmis, kurios jame išsilaiko net keletą valandų. Taip pat ir aplinką, kai pasigrožėjus trumpu reginiu lauke, paliekamos įvairios atliekos ir šiukšlės. Tad verta susimąstyti ir savęs paklausti, ar fejerverkai išties reikalingi?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
XXI amžiaus žmogus gimsta pasaulyje, padengtame smulkiomis naftos chemijos atliekų dulkėmis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gyvybės paieškos už Saulės sistemos ribų remiasi biopėdsakų paieškomis. Biopėdsakai yra įvairios dujos, kurias išskiria gyvi organizmai ir kurios užsilieka planetos atmosferoje, nors jei gyvybės nebūtų, jos greitai išnyktų. Dažniausiai minimas biopėdsakas yra deguonis: ši molekulė – labai reaktyvi, todėl jei Žemėje gyvybės neliktų, per kelis tūkstančius metų neliktų ir deguonies atmosferoje.
Žemė to dar nėra mačiusi - pirmąkart žmogaus sukurtų medžiagų masė viršijo Žemės gyvų organizmų masę
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmogaus sukurtų medžiagų masė dabar tikriausiai pirmąkart viršijo visų mūsų planetos gyvų organizmų masę, trečiadienį pranešė mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gamtinės dujos yra iškastinis kuras, tačiau jo svarba nemažėja. Ir daug kas mano, kad būtent gamtinės dujos padės mums pereiti nuo naftos produktų naudojimo iki švarios energijos. Taigi, protinga ir toliau tobulinti gamtinių dujų išgavimo, apdorojimo ir pervežimo būdus. Ir dabar Nacionalinio Singapūro universiteto mokslininkai sukūrė metodą, leidžiantį greitai pakeisti dujų agregatinę būseną.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vandentvarkos UAB „Vilniaus vandenys“ įspėja, kad daugėja nuotekose aptinkamų sunkiųjų metalų. Dalis jų – toksiški, galintys sukelti sunkius susirgimus. Nors šie metalai į aplinką dažniausiai patenka iš pramonės įmonių, jų gausu ir mūsų dažnai naudojamuose daiktuose – skalbimo ir valymo priemonėse, trąšose, automobilių padangose ar net konservų dėžutėse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Namuose esančių ugnį slopinančių medžiagų išvengti praktiškai neįmanoma, ir jos persiduoda ir palikuoniams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tikriausiai girdėjote apie „superjuodą“ dangą „Vantablack“, kuri praktiškai neatspindi šviesos. O dabar sukurtas visiškas antipodas – „superbalti“ dažai, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dabar didžioji dalis vandenilio išgaunama iš gamtinių dujų, kurias reikia išgauti. Iš dujų gaminama ir plastmasė. Plastmasės atliekų jau yra daugiau nei reikia. Tad, kodėl gi vandenilio ne
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Spartus civilizacijos progresas žmonijai ne tik palengvino buitį, atvėrė naujas medicinos galimybes, bet į kasdienę aplinką atnešė ir naujas medžiagas, kurios yra labai pavojingos. Viena tokių – nuodingieji ftalatai. Ši medžiaga patenka tarp 45 Europos Sąjungos direktyvose apibrėžtų medžiagų, kurių patekimą į aplinką bei vandenį numatoma ne tik riboti, bet ir visiškai nutraukti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulyje yra nemažai entuziastų, kuriems patinka kruopščiai surinkinėti laivus buteliuose. Tai - valandų valandas trunkantis darbas, reikalaujantis gerai ištobulintų įgūdžių, kantrybės ir kruopštumo. Tačiau kartais laivai buteliuose suvenyrų parduotuvėse pardavinėjami labai pigiai. Kaip tai įmanoma? Ir kaip buteliuose atsiranda kortų kaladės, statulėlės, teniso kamuoliukai, Rubiko kubai ir kiti dideli daiktai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai sukūrė naujus superfermentus, kurie plastikinius butelius sunaikina šešis kartus greičiau nei jų pirmtakai, rašo CNN.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rugsėjo 2 dieną Vokietijos kanclerė Angela Merkel paskelbė, kad Rusijos opozicionierius Aleksejus Navalnas, buvo apnuodytas nervus paralyžiuojančia medžiaga (NPM), kuri „testuose neabejotinai
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Antradienį Beiruto uoste nugriaudėjęs sprogimas šokiravo pasaulį. Kol kas skelbiama, kad sprogimo kaltininkas – uoste ne vienerius metus saugotas amonio nitratas. Ir nors ši medžiaga yra naudojama kaip trąša žemės ūkyje, KTU mokslininkas, docentas Egidijus Griškonis perspėja, kad ši medžiaga taip pat yra naudojama gaminti sprogmenims. Mokslininkas įvardija, ką turėtų žinoti kiekvienas, kad tokia nelaimė – nepasikartotų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viena didžiausių problemų, su kuria susiduria ir autonominiai erdvėlaiviai, ir į kosmosą keliaujantys žmonės, yra spinduliuotė.