Įvairios polimerinės medžiagos (Chemija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Skaidrios polimerinės plėvelės plačiai naudojamos kaip LED ir jutiklinių ekranų, fotovoltinių elementų bei kitų įrenginių apsauginės dangos. Laikui bėgant, atsitiktiniai įbrėžimai ar kitokie pažeidimai kaupiasi plėvelių paviršiuje pablogindami jų optinį pralaidumą ir iškraipydami matomus vaizdus. Taigi, labai pageidautinos, nors vis dar sunkiai praktiškai realizuojamos, tokių plėvelių savybės - atsparumas mechaniniams pažeidimams ir geba užsigydyti pažeistą paviršių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalifornijos technologijų instituto (JAV) chemikai sukūrė polimerą, kuris smarkiai sumažina aviacinių degalų užsiliepsnojimo per avariją galimybę. Polimeras nekeičia aviacinių degalų savybių variklyje, tačiau įvykus avarijai degalai, kurių sudėtyje yra šio polimero, neužsiliepsnoja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aktorius Robertas Patrickas filme „Terminatorius 2“ vaidino „T-1000“ – iš skysto metalo pagamintą robotą, kuris galėdavo nuolat atsikurti. Praėjus daugiau nei 20 metų nuo filmo pasirodymo, ispanų mokslininkai teigia sukūrę pirmąjį atsikuriantį polimerą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje pradedama prekiauti mobiliųjų telefonų apsaugomis, pagamintomis iš „Tech21” masės, kuri apsaugo mobiliuosius telefonus nuo daugumos kasdienių šokų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kad pademonstruotų, kokia lengva yra "lengviausia pasaulyje kieta medžiaga", Džendziango universiteto (Zhejiang University, Kinija) mokslininkai publikavo fotografijas, kuriose medžiagos gabalus išlaiko trapūs žiedų kuokeliai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiaurės Karolinos valstybinio universiteto (JAV) mokslininkai sukūrė elastinius savaime susitaisančius laidus. Jie pasižymi ta unikalia savybe, kad jųjų polimerinis apvalkalas ir skystojo metalo šerdis, laidui nutrūkus (ir po to jo galus sudūrus) savaime atsikuria molekuliniame lygmenyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjus trims milijardams metų nuo to laiko, kai negyvosios gamtos elementai pirmą kartą virto gyvybe, laboratorijoje pavyko susintetinti junginį, kuris elgiasi labai panašiai į gyvą sutvėrimą, rašo wired.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kažkokia tiesiogine prasme trenkta, tąsi masė, pavadinimu „Tech 21“, kuria apsimuturiavęs pirštą ar kurią nors kitą kūno dalį gali nesibaiminti net plaktuko smūgio. Kodėl tokia medžiaga buvo pristatyta elektronikos ir technologijų parodoje „CES 2013”? Nes tai gali būti ideali idėja visokiausių asmeninių (ir ne tik) išmaniųjų (ir nelabai) įrenginių (ir ne tik) apsaugai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Čiužiniuose ir pagalvėse yra nuodingų lakiųjų medžiagų, kurias žmonės miegant gali įkvėpti. Tai ypač pavojinga kūdikiams, kurie daug laiko praleidžia miegodami, o tuo metu kaip tik vystosi jų smegenys.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Su keisčiausiais ir netikėčiausiais ateities medžiagos – hidrogelių – gebėjimais esame susipažinę ne sykį. Mokslininkai išrado ypatingą – nepramušamą gelį. Tai – nepaprastu tamprumu pasižymintis gelis yra ir minkštas, ir tvirtas – perregimos gelio plėvelės nepajėgė perplėšti net ir masyvus žemyn paleistas metalinis rutulys.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paaiškėjo, jog sunkiausius trečiojo laipsnio odos nudegimus efektyviai galima gydyti gana nesudėtinga medžiaga. Be kita ko, išradimas stimuliuoja ne tik gijimo, bet ir pažeistų odos audinių ataugimo (regeneracijos) procesus – gyjanti nudegusi vieta pasidengia ne randais, o normalia oda su visomis jos struktūromis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar Lietuvos žaislų parduotuvėse galima įsigyti polimerizuoto silicio gelio, kurį galbūt būtų galima pavadinti gniaužomąja guma (angl. k. – „Silly Putty“), pasakyti sunku. Internetinėse enciklopedijose rašoma, jog užsienyje ji pardavinėjama kaip žaislas vaikams. Jei tokio gelio kur nors vis tik pavyktų įsigyti, pasižiūrėkite, kokių netikėtų triukų galima su juo prikrėsti, kai jis... įmagnetinamas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„DeconGel“ – mėlynas skystis, sustingstantis į gelį, kurį galima nesunkiai nuplėšti nuo valomų paviršių – vienas iš būdų, kaip galima surinkti radioaktyvius teršalus, itin gausiai nuklojusius Fukušimos branduolinės jėgainės apylinkes. Skystis ne tik sustingsta į gelį, bet ir jame „užrakina“ mikroskopines radioaktyvias daleles bei kitus teršalus. Būtent tokia priemone Japonijos žinybos uždaroje zonoje ir netoli jos nupurškinėja visus įmanomus paviršius ...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
D. Britanijoje išrastą gelį primenančią polimerinę medžiagą, efektyviai absorbuojančią kinetinę energiją, ėmėsi naudoti ir kariškiai. Ja padengti šalmai saugos karius nuo mirtino kulkų ir šrapnelių pavojaus.
|
||