Įvairūs polimerai (Chemija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Krakmolas mums yra labai naudingas. Jis naudojamas gaminant etanolį, įvairius saldiklius, galvijų maistą, popierių, duoną, daugybę kitų maisto produktų. Ir krakmolą mes gaminame iš įvairių augalų. Bet Kinijos mokslų akademijos mokslininkai rado būdą pasigaminti krakmolo iš oro. Tiksliau - iš anglies dvideginio, kurio mums netrūksta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kinijos mokslininkai paskelbė išradę būdą gaminti krakmolą iš anglies dvideginio dujų ir teigia, kad jis energijos suvartojimo atžvilgiu daug našesnis už augaluose vykstančią fotosintezę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dabar didžioji dalis vandenilio išgaunama iš gamtinių dujų, kurias reikia išgauti. Iš dujų gaminama ir plastmasė. Plastmasės atliekų jau yra daugiau nei reikia. Tad, kodėl gi vandenilio ne
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pradedant plastikiniais maišeliais ir baigiant ultra lengvais lėktuvų sparnais – polimerai mus supa visur. Šios molekulės yra ilgos atomų grandinės, chemiškai sujungtos ir naudojamos tokiems tikslams kaip visų mėgiamos organinės saulės energijos panelės. Polimerai mums tarnauja ir skysčio pavidalu: skirtumas tarp kečupo ir pomidorų padažo yra viso labo 0,5% ksantano dervos, kuri yra polimeras gaminamas iš cukraus. Nors ksantanas nėra lipnus, jo molekulės yra tokio ilgio, kad jos tarpusavyje susinarplioja į tinklą kur joms sunku judėti, kas ir nulemia kečupo tirštumą. Lygiai tas pats principas įgalina ir tokias technologijas kaip pvz. rašalinius spausdintuvus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Tokijo universiteto studentas netyčia sukūrė naujo tipo pasitaisantį polimerinį stiklą</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kevinas Kumala iš Indonezijos sukūrė maišelį, kuris ištirpsta vandenyje ir ne tik nekenkia aplinkai, bet ir yra valgomas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p style="font-style:italic">Nuo BPA iki pridegusio skrebučio, dabartiniame pasaulyje praktiškai visur galima rasti besislepiančius cheminių priedų kokteilius. Išsiaiškinkime faktus, dėl ko ve
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Neišmeskite maisto atliekų, tai gali būti ateities parduotuvinis maišelis. Naujas daržovių atliekų tiesioginio pavertimo bioplastiku būdas galėtų tokias medžiagas padaryti dar draugišk
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dalis žmonių kartą sudaužę brangius savo išmaniuosius telefonus taip ir vaikšto su sudaužytais, nes ekranų keitimas gali kainuoja itin brangiai. Tačiau naujasis mokslininkų iš Akrono universiteto (JAV) tyrimas žada, kad ateityje galėsime dūžtančius telefonų stiklus pamiršti visiems laikams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Technologijų bendrovės IBM, jau kelis metus iš eilės registruojančios daugiau patentų, nei bet kuri kita mūsų planetos įmonė, mokslininkai vėl rado kuo nustebinti pasaulį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Perfluorotributilaminas ( Perfluorotributylamine (PFTBA) ) - chemikalas, naudojamas elektros pramonėje - turi potencialą ženkliai prisidėti prie pasaulinio klimato atšilimo, teigia mokslininkų komanda iš Kanados.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Danija didelei daliai pasaulio vaikų (ir ne ką mažesnei daliai suaugusių) yra žinoma kaip šalis, kurioje gimė „Lego“. O štai kaimyninė Švedija vaikų žemėlapyje yra pilka dėmė. Bent jau buvo iki šiol. Nuo dabar Švedija garsės savo smėliu vaikams. Žinoma, nepaprastu smėliu. Švedijos bendrovė „Delta“, gaminanti modeliavimo medžiagas švietimo, medicinos, terapijos, menų ir amatų tikslams, sukūrė „kinetinį smėlį“, kurį pavadino „Deltasand“. Ir šio gaminio licencija jau įsigijo net kelios žaislus gaminančios bendrovės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tradicinės fizikos teorijos byloja, kad pakankamai ataušinus bet kokią medžiagą, ji tampa kietu kristaliniu kūnu. Bet ši taisyklė nebūtų taisyklė, jei neturėtų išimčių. Du mokslininkai mano nustatę atvejų, kuomet skysčio būsena yra stabilesnė nei kristalinė – priešingai, nei įprasta manyti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Amžina automobilinė alyva? Superatsparūs įvairių mechanizmų ir kitų įrenginių komponentai? Panašu, kad jau netrukus tai taps realybe. JAV chemikai išrado naują polimerų rūšį, kuri sugeba atkurti save jį pažeidus arba jam susidėvėjus. Atradimas pristatytas žurnale "Nature Chemistry".
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vabzdžių kūno paviršiaus danga yra gana universali medžiaga: chitino sluoksniai kaip biopolimeras sudaro stiprią, lengvą medžiagą, iš kurios sukuriamas egzoskeletas bei vabzdžių sparnai.