Nuodai ir nuodingos medžiagos (Chemija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaizduokite, kad galite nužudyti priešus vienu nuodingu įkandimu. Taip, būtent jūs – galbūt biuro darbuotojas, gal vilkiko vairuotojas ar studentas. Taip, galbūt tai skamba kiek perdėtai, tačiau nauji tyrimai rodo, kad žmonės gali tapti nuodingais – nes mūsų seilių liaukas reguliuojantys genai yra tie patys, kurie leidžia gyvatėms nasruose gaminti toksinus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas parodė, kad „naujo automobilio kvapas“, apie kurį taip mėgsta kalbėti automobilių pardavėjai, iš tikrųjų gali būti kenksmingas jūsų sveikatai, rašo sciencealert.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vos viena klaida lėmė mirties nuosprendį, bet mokslui atsidavęs herpetologas nusprendė smulkiai dokumentuoti savo mirtį dienoraštyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1902 m. Žemės ūkio departamento Chemijos biuro rūsyje, dabartinėje Nepriklausomybės alėjoje, Vašingtone, 12 vyrų susėdo nemokamai pavalgyti puikaus maisto, kurį paruošė kvalifikuotas virėjas, apibarstęs nežinomais nuodais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visą gyvenimą skaitydami komiksų knygas ir žiūrėdami Holivudo filmus kai kurie iš mūsų gali manyti, kad radiacija yra retas ir pavojingas dalykas, paverčiantis žmones arba superherojais, arba išsigimusiais monstrais. Tačiau iš tikrųjų radiacija mus supa visą laiką – jos yra net ir mūsų pačių kūnuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įvairūs chemikalai yra labai paplitę aplinkoje. Nors dauguma yra visiškai nepavojingi ar net gyvybiškai svarbūs, kiti gali jus greitai nužudyti. Pristatome keletą pavojingiausių cheminių medžiagų, su kuriomis, tikimės, niekada nesusidursite.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po didelio visuomenės pasipiktinimo Donaldo Trumpo administracija panaikino savo sprendimą vėl leisti prieštaringai vertinamų cianido spąstų naudojimą. Šiais, nuodų pripildytais spąstais naikinami laukiniai gyvūnai, kaip kojotai, lapės, grizliai ir kt.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tiek iš televizijos ekranų, tiek ir internetinėje erdvėje mus pasiekia informacija, kad įvairiuose Lietuvos rajonuose geriamajame vandenyje nustatomas padidėjęs arseno kiekis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėlynžiedis aštuonkojis yra maždaug pieštuko ilgio. Dažniausiai krante jis guli laukdamas gardaus krabo, kurį galėtų sudoroti vakarienei (ar pusryčiams, ar pietums). Tačiau jeigu nusprendžiate jį paimti į rankas – kaltinkite tik save. Žinoma, sunku susilaikyti, kai aštuonkojis atrodo taip gražiai, o jo spalvos tiesiog keri.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Virinti vandens daugiau nei kartą nepatartina. Taip yra todėl, jog vanduo iš čiaupo turi daug priemaišų – nuo druskų iki mineralų. Kaitinant vandenį, keičiasi jo cheminė sudėtis ir šios pasikeitusios medžiagos patenka į mūsų organizmą. Kuo daugiau kartų šildomas vanduo, tuo labiau keičiasi jo cheminė sudėtis, rašo portalas chemistry.about.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalbant apie nuodingas knygas, kai kurie tikriausiai prisimena mirtiną Aristotelio knygą, apie kurią sukasi siužetas 1980 metų Umberto Eco romane „Rožės vardas“ . Rašytojo fantazijoje XIV a. Italijos vienuolyne gulėjusi benediktinų vienuolio knyga žudė kiekvieną, kuris liežuviu paliesdavo savo pirštus norėdamas lengviau perversti nuodingus knygos puslapius. Bet ar gali kažkas panašaus atsitikti realybėje? Ar įmanoma apsinuodyti nuo knygos?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai yra tylus ginklas, kurį naudoja profesionalūs žudikai ir priemiesčių žmogžudžiai. Nuodai šimtmečiais buvo pamėgta žudymo priemonė. Įvairūs nuodijimo būdai karaliams ir politikams žudyti buvo naudojami dar prieš Kristų. Šiais laikais šnipai ir serijiniai žudikai nuodus ir medikamentus naudoja norėdami atsikratyti priešų ir aukų, rašo heraldsun.com.au.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atlikti tyrimai įrodo, kad įprastai išvirti ryžiai dėl juose likusio arseno gali kelti įvairių sveikatos sutrikimų, tokių kaip širdies ligos, cukrinis diabetas ir vėžys, grėsmę, rašo „Independent“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei tiksliau, tai ne gimstamumą, o vaisingumą. Ir ne pomėgis skalbti drabužius, o specifinis purvas, kurį skalbimo mašina nuplauna nuo drabužių ir išpila į upę. Skalbimo mašinų gamintojai dėl to tikrai nekalti, tačiau faktai ir Amerikos chemikų bendruomenės žurnalas nemeluoja – skalbdami savo drabužius mažiname gimstamumą. Ir ne tik žmogaus! O, kaip – tuoj paaiškinsime.